Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V 18. vzporednik se je iz Zagreba oglasila Tanja Borčič Bernard in poročala spektakularnem prihodu na sodišče, Agrokorjevem lovišči in križevem potu pod vodo
Ta teden so na Hrvaško izročili Stjepana Prnjata. Izročitev je bila videti filmsko, saj je kombi z osumljencem pred reško sodišče pripeljal s sirenami, potem so iz drugega kombija skočili zamaskirani specialci, 48-letnega Prnjata pa je kar četverica pospremila v stavbo sodišča. Prnjata so prijeli v okviru mednarodne operacije Nana, ko so poleg šestih hrvaških državljanov prijeli še dva Nizozemca ter enega Španca.
“Vsi so osumljeni tihotapljenja mamil iz Južne Amerike v Evropo, in sicer naj bi kriminalno združbo policistii spremljali več kot leto dni, potem ko so reški cariniki odkrili, da ima nek tovor sumljive papirje. Isto podjetje iz Zagreba je namreč naročilo zabojnik z železnim odpadom za skoraj 30 tisoč dolarjev, banane za 21.500 dolarjev in zabojnik ananasa za skoraj 35 tisoč dolarjev. O tem so cariniki obvestili policijo, ki je potem prisluškovala možne vpletene, med njimi tudi starega znanca policije Stjepana Prnjata. Policija je med prisluškovanjem slišala tudi, da je to le prva večja pošiljka kokaina, sledile pa naj bi ji druge, še večje. No, zdaj očitno od tega ne bo nič.”
Agrokor
“Todorića zdaj nekaj mesecev nismo videli v javnosti, od kar se je 7. novembra lani sam pojavil na londonski policiji, potem ko je Hrvaška za njim razpisala evropski nalog za prijetje. Še isti dan so ga Angleži po zaslišanju izpustili na prostost, moral je plačati 100 tisoč funtov varščine, dobil je posebno zapestnico na gleženj in vsak teden se je moral trikrat javljati na londonski policiji. Danes se je začela sodna obarvnava, v kateri Westminstersko sodišče odloča, ali ga bodo britanske oblasti izročile na Hrvaško.”
Na Hrvaškem je namreč skupaj še s štirinajstimi nekdanjimi najbližjimi sodelavci predmet preiskave zaradi domnevnih finančnih malverzacij v Agrokorju.
“Na račun Agrokorja družina ni le nakupovala oblačila, temveč plačevala tudi luksuzne hotele na znamenitem smučišču v St. Moritzu. Sam Todorić sicer ni bil tako razsipen v butikih, je pa imel posebno lovišče v Moslavini, na več kot 25 tisoč hektarjev, ki je še vedno v lasti Agrokorja in ga zdaj izredna uprava daje v najem, za 640 tisoč evrov na leto lahko po mili volji streljaš na jelene, muflone, srne, divje svinje, in druge manjše živali.”
Križev pot pod vodo
Ta teden so v zalivu Jelinak blizu Trogirja potopili 8 metrov visok kip Jezusa, ki je težek kar 10 ton. Tam so namreč postavili križev pot pod morjem, kot posebno turistično atrakcijo, kjer bodo lahko potapljači pod morjem plavali po štirinajstih postajah križevega pota, na tej poti pa so postavili kar 52 kipov, ki so v povprečju človeške velikosti. Globina kipov je nekje od štiri pa do deset metrov pod morjem, tako da je podmorski križev pot dostopen tudi potapljaškim začetnikom. “Jezusa so, preden so ga spustili v morje s posebnimi baloni, pristojni tudi blagoslovili. Predstavlja pa njegovo nebovzetje. Vsi kipi so narejeni iz betona in naj ne bi škodovali ekologiji.”
786 epizod
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
V 18. vzporednik se je iz Zagreba oglasila Tanja Borčič Bernard in poročala spektakularnem prihodu na sodišče, Agrokorjevem lovišči in križevem potu pod vodo
Ta teden so na Hrvaško izročili Stjepana Prnjata. Izročitev je bila videti filmsko, saj je kombi z osumljencem pred reško sodišče pripeljal s sirenami, potem so iz drugega kombija skočili zamaskirani specialci, 48-letnega Prnjata pa je kar četverica pospremila v stavbo sodišča. Prnjata so prijeli v okviru mednarodne operacije Nana, ko so poleg šestih hrvaških državljanov prijeli še dva Nizozemca ter enega Španca.
“Vsi so osumljeni tihotapljenja mamil iz Južne Amerike v Evropo, in sicer naj bi kriminalno združbo policistii spremljali več kot leto dni, potem ko so reški cariniki odkrili, da ima nek tovor sumljive papirje. Isto podjetje iz Zagreba je namreč naročilo zabojnik z železnim odpadom za skoraj 30 tisoč dolarjev, banane za 21.500 dolarjev in zabojnik ananasa za skoraj 35 tisoč dolarjev. O tem so cariniki obvestili policijo, ki je potem prisluškovala možne vpletene, med njimi tudi starega znanca policije Stjepana Prnjata. Policija je med prisluškovanjem slišala tudi, da je to le prva večja pošiljka kokaina, sledile pa naj bi ji druge, še večje. No, zdaj očitno od tega ne bo nič.”
Agrokor
“Todorića zdaj nekaj mesecev nismo videli v javnosti, od kar se je 7. novembra lani sam pojavil na londonski policiji, potem ko je Hrvaška za njim razpisala evropski nalog za prijetje. Še isti dan so ga Angleži po zaslišanju izpustili na prostost, moral je plačati 100 tisoč funtov varščine, dobil je posebno zapestnico na gleženj in vsak teden se je moral trikrat javljati na londonski policiji. Danes se je začela sodna obarvnava, v kateri Westminstersko sodišče odloča, ali ga bodo britanske oblasti izročile na Hrvaško.”
Na Hrvaškem je namreč skupaj še s štirinajstimi nekdanjimi najbližjimi sodelavci predmet preiskave zaradi domnevnih finančnih malverzacij v Agrokorju.
“Na račun Agrokorja družina ni le nakupovala oblačila, temveč plačevala tudi luksuzne hotele na znamenitem smučišču v St. Moritzu. Sam Todorić sicer ni bil tako razsipen v butikih, je pa imel posebno lovišče v Moslavini, na več kot 25 tisoč hektarjev, ki je še vedno v lasti Agrokorja in ga zdaj izredna uprava daje v najem, za 640 tisoč evrov na leto lahko po mili volji streljaš na jelene, muflone, srne, divje svinje, in druge manjše živali.”
Križev pot pod vodo
Ta teden so v zalivu Jelinak blizu Trogirja potopili 8 metrov visok kip Jezusa, ki je težek kar 10 ton. Tam so namreč postavili križev pot pod morjem, kot posebno turistično atrakcijo, kjer bodo lahko potapljači pod morjem plavali po štirinajstih postajah križevega pota, na tej poti pa so postavili kar 52 kipov, ki so v povprečju človeške velikosti. Globina kipov je nekje od štiri pa do deset metrov pod morjem, tako da je podmorski križev pot dostopen tudi potapljaškim začetnikom. “Jezusa so, preden so ga spustili v morje s posebnimi baloni, pristojni tudi blagoslovili. Predstavlja pa njegovo nebovzetje. Vsi kipi so narejeni iz betona in naj ne bi škodovali ekologiji.”
Z washingtonskim dopisnikom Andrejem Stoparjem razmišljamo o volitvah, podnebni konferenci COP26, načrtovanih svežnjih vlaganj v socialo in okoljske prilagoditve, reformah policije in negotovem trgu delovne sile.
Pred začetkom podnebne konference COP26 v Glasgowu smo poklicali naše dopisnice in dopisnike.
Z dunajsko dopisnico Petro Kos Gnamuš o (ne)zaupanju v javnomnenjske raziskave po korupcijski aferi, razgretem političnem prizorišču in uvajanju novih ukrepov za zajezitev okužb s koronavirusom.
Z moskovsko dopisnico Vlasto Jeseničnik o pomenu neodvisnega časnika Nova Gazeta, vplivu nove zasedbe v dumi na svobodo izražanja, rekordih števila umrlih za covidom-19 in regiji Amur.
Ali bodo obljube evropskih voditeljev na Balkan prinesle kaj več optimizma glede pridruževanja EU, katere države so z njimi zadovoljne in katere ne?
Z berlinsko dopisnico Polono Fijavž o barvni kombinaciji nove koalicije, želji po spremembah med mladimi in referendumu o stanovanjski politiki.
V Italiji so v ospredju gospodarske teme. Od ukinitve letalskega prevoznika Alitalia in ustanovitve nove letalske družbe pa do uveljavljanja pogoja PCT.
Po turistični sezoni se odpravljamo na Hrvaško. Z našo zagrebško dopisnico Tanjo Borčić Bernard se učeno sprašujemo, kakšni so rezultati letošnjega poletja in kako bodo vplivali na pobiranje gospodarstva.
Dopisnik Andrej Stopar o čustvenem odnosu Američanov do tragedije 11. 9., posledicah napada na dvojčka, učinkih dvajsetletne vojne proti terorizmu v Afganistanu in orkanu Ida.
Kako se Evropska unija spopada z vprašanje afganistanskih prebežnikov, na kakšne načine jim (ne) misli pomagati in kje v Evropi rastejo nove ograje na mejah?
Dopisnica Petra Kos Gnamuš o avstrijskih pravilih v novem šolskem letu, odzivih glede gradnje drugega bloka krške nuklearke in o kritični javnosti zaradi izgona beguncev-
Dopisnica Karmen Švegl o tem, da bodo Talibani kmalu imeli proste roke in zagotovo ne bodo kar tako prizanesli ljudem, proti katerim so se borili zadnjih 20 let.
Precepljenih je 62 odstotkov prebivalcev, tudi med učitelji je bistveno višja precepljenost kot v Sloveniji, pravi naša dopisnica iz Berlina Polona Fijavž.
Kako po arabskem svetu odmeva razkritje, da vohunski program izraelskega podjetja NSO Group uporabljajo tudi številne zalivske države in kako močno je covid-19 vernikom otežil tradicionalno vsakoletno romanje v Meko?
Naš beograjski dopisnik Boštjan Anžin tokrat o tem, da se kljub obilici cepiv v Srbiji za cepljenje še vedno odloča premalo ljudi, zlasti mladih, o prvih potezah Slavija Trifonova, relativnega zmagovalca na predčasnih volitvah v Bolgariji, ter o množičnem dopustovanju Srbov v Albaniji.
Janko Petrovec iz Rima poroča o nogometni evforiji, smrti velike italijanske glasbene in televizijske zvezdnice in napovedih za turistično sezono.
Igor Jurič o predsedovanju Slovenije Svetu Evropske unije, četrtfinalni tekmi na evropskem nogometnem prvenstvu med Belgijo in Nemčijo, evropskem digitalnem covidnem potrdilu in pozivu za usklajeno odpiranje meja EU.
Kako deluje nova zagrebška oblast in kako se, potem ko ji po 20 letih padajo okostnjaki iz omar, spoprijema s preteklostjo? Kako je Hrvaška pripravljena na poletno turistično sezono, na kaj morajo biti pozorni slovenski turisti, ki bodo tudi letos množično obiskali hrvaško obalo?
O srečanju Bidna in Putina v Ženevi, ameriških sporočilih evropskih zaveznikom in zbliževanju ZDA z Evropsko unijo.
Moskovska dopisnica Vlasta Jeseničnik o razmerah v Belorusiji, njenem odnosu z Rusijo, evropskem nogometnem prvenstvu in srečanju Bidna in Putina, v času njegovega vladanja se je v ZDA zamenjalo že pet predsednikov.
Neveljaven email naslov