Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V 18. vzporednik se je z aktualnimi zanimivostmi oglasil dopisnik iz Bruslja Luka Robida
Luka Robida pravi, da je prvi vtis Bruslja v glavnem povezan z delom, saj ni bilo prav dosti priložnosti in časa, da bi skušal pronicati v pore mestnega utripa zunaj tistega v evropski četrti, v kateri poteka večina dogodkov, o katerih poroča.
“Ni treba več kot deset minut hoje ali pa nekaj metrov postaj, da se pomešaš med ljudi, ki tu živijo, in poskušaš začutiti utrip. Res je, Bruselj morda ni mesto, v katero se zaljubiš na prvi pogled, kot denimo kakšno slikovito mesto, je pa z dobrim milijonom prebivalcev precej razgibano in tudi obvladljivo. Restavracij ne manjka, pivnic tudi ne, če se želiš družiti, boš zlahka našel kraj za to, vsak dan v tednu, če imaš rad muziko, se tu na turnejah ustavi večina bendov, ki jih poslušamo tudi v Sloveniji, mesto je pisano, predvsem pa je multikulturno, pa ne samo zato, ker v njem zaradi Evropske unije živi skoraj četrtina ljudi iz drugih članic Unije, saj ima Belgija svojo zgodovino, po drugi svetovni vojni je sem prišlo veliko delavcev iz Magreba, iz Maroka in so tu trajno ostali, tu je močna skupnost Afričanov, predvsem iz nekdanje belgijske kolonije, iz Konga.”
“V Ganshornu so za župana izvolili 71-letnega strojnega inženirja Pierra Kompanyja, ki se je v Belgijo iz Konga kot begunec preselil pred 43 leti. Očeta Vincenta Kompanyja, kapetana Manchester Cityja.”
Luka Robida je spremljal tudi volitve v Luksemburgu. “Tam sta iz predvolilne kampanje izpadli temi, ki sta v minulih dveh letih v precejšnji meri diktirali kampanje po večini drugih držav Evropske unije. Od nekaj manj kot 600 tisoč prebivalcev jih je skoraj polovica priseljencev. Vsak dan se jih tja na delo pripelje skoraj 200 tisoč.”
786 epizod
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
V 18. vzporednik se je z aktualnimi zanimivostmi oglasil dopisnik iz Bruslja Luka Robida
Luka Robida pravi, da je prvi vtis Bruslja v glavnem povezan z delom, saj ni bilo prav dosti priložnosti in časa, da bi skušal pronicati v pore mestnega utripa zunaj tistega v evropski četrti, v kateri poteka večina dogodkov, o katerih poroča.
“Ni treba več kot deset minut hoje ali pa nekaj metrov postaj, da se pomešaš med ljudi, ki tu živijo, in poskušaš začutiti utrip. Res je, Bruselj morda ni mesto, v katero se zaljubiš na prvi pogled, kot denimo kakšno slikovito mesto, je pa z dobrim milijonom prebivalcev precej razgibano in tudi obvladljivo. Restavracij ne manjka, pivnic tudi ne, če se želiš družiti, boš zlahka našel kraj za to, vsak dan v tednu, če imaš rad muziko, se tu na turnejah ustavi večina bendov, ki jih poslušamo tudi v Sloveniji, mesto je pisano, predvsem pa je multikulturno, pa ne samo zato, ker v njem zaradi Evropske unije živi skoraj četrtina ljudi iz drugih članic Unije, saj ima Belgija svojo zgodovino, po drugi svetovni vojni je sem prišlo veliko delavcev iz Magreba, iz Maroka in so tu trajno ostali, tu je močna skupnost Afričanov, predvsem iz nekdanje belgijske kolonije, iz Konga.”
“V Ganshornu so za župana izvolili 71-letnega strojnega inženirja Pierra Kompanyja, ki se je v Belgijo iz Konga kot begunec preselil pred 43 leti. Očeta Vincenta Kompanyja, kapetana Manchester Cityja.”
Luka Robida je spremljal tudi volitve v Luksemburgu. “Tam sta iz predvolilne kampanje izpadli temi, ki sta v minulih dveh letih v precejšnji meri diktirali kampanje po večini drugih držav Evropske unije. Od nekaj manj kot 600 tisoč prebivalcev jih je skoraj polovica priseljencev. Vsak dan se jih tja na delo pripelje skoraj 200 tisoč.”
Z bruseljskim dopisnikom Igorjem Juričem se sprašujemo, v kakšni formi Evropska unija vstopa v leto 2021, o težavah s cepljenjem in o odzivih evropskih voditeljev na vdor Trumpovih podpornikov v ameriški kongres.
Kako se v Nemčiji odločajo za sprejemanje ukrepov za zajezitev širitve koronavirusa in kako so med epidemijo ohranili odprte šole?
Z našo dunajsko dopisnico Petro Kos Gnamuš razmišljamo, kako mesec dni po terorističnem napadu okreva avstrijska prestolnica ter kakšne so njihove izkušnje z množičnim testiranjem prebivalstva.
Tudi na Hrvaškem je drugi val epidemije v polnem zamahu, v zadnjem tednu so poročali o novih rekordih v številu okuženih in umrlih v enem dnevu.
Dijaki protestirajo proti zaprtju srednjih šol, turistični delavci se bojijo za zimsko smučarsko sezono, papež Frančišek razburja cerkveno javnost z izjavami o istospolnih zvezah in migrantih, oglaša se Janko Petrovec.
Bližnjemu vzhodu po nedavnih potezah odhajajočega ameriškega predsednika Donalda Trumpa, ki je napovedal umik velikega dela ameriških vojakov iz Iraka in Afganistana ter menda celo razmišljal o napadu na iranske jedrske zmogljivosti, grozi novo obdobje nestabilnosti. Z našo dopisnico Karmen Švegl razmišljamo, kakšna bo Trumpova zapuščina na Bližnjem vzhodu, kako bodo razmerja moči spremenile napovedane politike Joeja Bidna ter kako trdna je prekinitev ognja v Gorskem Karabahu, ki jo bosta nadzorovali Rusija in Turčija.
Z dopisnikom Boštjanom Anžinom o novicah in zgodbah, ki v tem času zaznamujejo tudi Balkan. Kako je z oblikovanjem nove vlade v Črni gori in kakšni so sklepi po spletnem vrhu berlinskega procesa?
Dopisnik iz Združenih držav Amerike Andrej Stopar sporoča, da so tesni rezultati na volitvah za ameriškega predsednika presenetili. Tam pravijo, da ima za zdaj Joe Biden širšo pot do zmage, Donald Trump pa ožjo.
Poleg dejstva, da se v Rusiji od začetka oktobra število odkritih primerov strmo povečuje, se je država v zadnjih mesecih zapletla v dva nova konflikta, v katerih ima veliko vlogo.
Z bruseljsko dopisnico Mojco Širok razmišljamo o usklajenosti odzivov držav članic EU, o tem, kako bodo novi rekordi števila okužb vplivali na gospodarstvo in o zatikanjih med pogajanji EU in Združenega kraljestva.
Z washingtonskim dopisnikom Andrejem Stoparjem o Trumpovi okužbi s koronavirusom, predvolilnem času in glasovanju po pošti ter o pomenu posameznih držav pri rezultatu volitev.
V 18. vzporedniku se obračamo proti severni sosedi, kjer v teh dneh obeležujejo 100. obletnico koroškega plebiscita. Z našo avstrijsko dopisnico Petro Kos Gnamuš razmišljamo, ali ta obletnica danes ljudi povezuje ali razdružuje, kako se Avstrijci odzivajo na nov val okužb s koronavirusom, kakšne bodo gospodarske posledice okrnjene poletne turistične sezone in kako bodo letos pozimi delovala priljubljena avstrijska smučarska središča. Obregnemo pa se tudi ob slovensko-avstrijske kulinarične odnose.
O (ne)uspehih ameriške zunanje politike na Bližnjem vzhodu in projekcij slike Tadeja Pogačarja na najvišji stavbi na svetu. Z Bližnjega vzhoda naša dopisnica Karmen Švegl.
A se je Hrvaški zavestno tveganje z odpiranjem turističnih zmogljivosti sredi pandemije izplačalo, kakšne bodo gospodarske posledice izpada dela dohodkov in kakšni so načrti za popotresno obnovo Zagreba v novem zakonu?
Z berlinsko dopisnico Polono Fijavž o vključitvi več tisoč beguncev v nemško družbo, njihovem položaju, izobrazbi in zaposlitvi ter posledicah, ki jih je imela odločitev Merklove, da odpre vrata za prosilce za azil.
Z dopisnikom Boštjanom Anžinom o porazu Demokratične stranke socialistov na parlamentarnih volitvah, o novih pogajanjih med Srbijo in Kosovom ter o bolgarskem protestu proti vladi.
Z dopisnikom Jankom Petrovcem o gospodarskih posledicah italijanskih mest na turizem, o začetku novega šolskega leta, o novem volilnem zakonu in o jesenski festivalski sezoni.
Z dopisnico Mojco Širok o delovanju upravnega središča Evropske unije ob vseh omejitvah potovanj, o odzivih evropskih voditeljev na belorusko politično krizo in o trgovinskem sporazumu z Združenim kraljestvom.
Z dopisnico Karmen Švegl o stanju po eksploziji, prostovoljni pomoči mladih Libanoncev, o obljubljeni finančni in materialni pomoči mednarodne skupnosti ter protivladnih protestih.
Berlinska dopisnica Polona Fijavž o pisani zasedbi protestnikov in teorijah zarote, gospodarskih kazalcih v predsedujoči članici Evropske unije in napovedanem umiku dela ameriških vojakov iz Nemčije.
Neveljaven email naslov