Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pesnik Ciril Bergles je vstopil v slovensko poezijo tiho, nevsiljivo in prepričljivo. Leta 1984 je v samozaložbi objavil pesniški zbirki na poti v tišino in vaje za svetlobo. Zbirki sta bili manj opaženi, toda vsebovali sta že vrsto prepoznavnih pesnikovih pesmi, skoraj programskih verzov, na primer Vsaka pesem je majhna molitev. V prvoomenjeni zbirki je kar nekaj pesmi, ki napovedujejo Berglesovo pesniško zbirko Ellis Island. Zbirka je izšla leta 1988 v zbirki Aleph in z njo se je pesnik predstavil širši javnosti. V naslednjih nekaj letih se je predstavil kot urednik antologije slovenskega zdomskega pesništva zadnjih štiridesetih let z naslovom To drevo na tujem raste in kot prevajalec, na primer z odmevno antologijo Sodobna španskoameriška poezija (Cankarjeva založba). Leta 1993 je v zbirki Lambda (ŠKUC) objavil pesniško zbirko Ifrikija in v njej poezijo z gejevsko tematiko. Pozneje je sledila še vrsta Berglesovih izvirnih in prevodnih knjig z gejevsko tematiko v sodelovanju z urednikom Branetom Mozetičem, hkrati pa je pisal tudi duhovno poezijo (leta 2006 je pri Družini objavil tudi pesniško zbirko Tvoja roka na mojem čelu). Toda naj je pesnik pisal o erotiki ali presežnem, je pisal s prepoznavno osebno pisavo, pogosto izpovedno, že kar neposredno, ki pa se lahko razmahne v uvid, refleksijo, ugotovitev, celo sentenco. Več o Cirilu Berglesu in njegovi poeziji ob 90. obletnici rojstva povejo literarna zgodovinarka dr. Darja Pavlič, pesnik in urednik Brane Mozetič ter pesnik in kritik Muanis Sinanović v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
Foto: Festival Pranger/Igor Zaplatil
836 epizod
Pozornost posvečamo predvsem humanistiki, katere plasti nam približajo priznani strokovnjaki. Največkrat gre za vrhunske profesorje, filozofe, intelektualce ali znanstvenike. Poglobljeno predstavljamo in reflektiramo pester nabor znanih ter manj znanih humanističnih vsebin z namenom popularizacije in razmisleka o svetu in družbi.
Pesnik Ciril Bergles je vstopil v slovensko poezijo tiho, nevsiljivo in prepričljivo. Leta 1984 je v samozaložbi objavil pesniški zbirki na poti v tišino in vaje za svetlobo. Zbirki sta bili manj opaženi, toda vsebovali sta že vrsto prepoznavnih pesnikovih pesmi, skoraj programskih verzov, na primer Vsaka pesem je majhna molitev. V prvoomenjeni zbirki je kar nekaj pesmi, ki napovedujejo Berglesovo pesniško zbirko Ellis Island. Zbirka je izšla leta 1988 v zbirki Aleph in z njo se je pesnik predstavil širši javnosti. V naslednjih nekaj letih se je predstavil kot urednik antologije slovenskega zdomskega pesništva zadnjih štiridesetih let z naslovom To drevo na tujem raste in kot prevajalec, na primer z odmevno antologijo Sodobna španskoameriška poezija (Cankarjeva založba). Leta 1993 je v zbirki Lambda (ŠKUC) objavil pesniško zbirko Ifrikija in v njej poezijo z gejevsko tematiko. Pozneje je sledila še vrsta Berglesovih izvirnih in prevodnih knjig z gejevsko tematiko v sodelovanju z urednikom Branetom Mozetičem, hkrati pa je pisal tudi duhovno poezijo (leta 2006 je pri Družini objavil tudi pesniško zbirko Tvoja roka na mojem čelu). Toda naj je pesnik pisal o erotiki ali presežnem, je pisal s prepoznavno osebno pisavo, pogosto izpovedno, že kar neposredno, ki pa se lahko razmahne v uvid, refleksijo, ugotovitev, celo sentenco. Več o Cirilu Berglesu in njegovi poeziji ob 90. obletnici rojstva povejo literarna zgodovinarka dr. Darja Pavlič, pesnik in urednik Brane Mozetič ter pesnik in kritik Muanis Sinanović v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
Foto: Festival Pranger/Igor Zaplatil
Ameriški glasbeni kritik Alex Ross v uspešnici Drugo je hrup, ki jo zdaj lahko beremo tudi v slovenščini, analizira glasbo 20. stoletja. Vendar Ross bolj piše o glasbi in njeni pojavnosti v tem stoletju, manj pa o samih skladateljih. V prvi letošnji oddaji smo tako pretresli nedrje glasbe preteklega stoletja. Z nami sta bila prevajalec tega dela prof. dr. Leon Stefanija in Luka Zagoričnik. Oddajo je pripravil Gregor Podlogar.
V zadnji oddaji v letu 2014 smo pretresli pojem, ki je bil v tem letu najbolj v ospredju – kriza. Na kakšen način krizo lahko analiziramo in o njej razmišljamo na filozofski način pa v pogovoru z gosti, s prof. dr. Cvetko Toth, dr. Petrom Klepcem in dr. Tadejem Troho. Oddajo je pripravil Gregor Podlogar.
Letos mineva sto let od rojstva enega največjih igralskih osebnosti našega časa. Gledališki, filmski, televizijski in radijski igralec, režiser in pedagog Stane Sever je pustil v slovenski gledališki zgodovini neizbrisen pečat. V oddaji so o njem pripovedovali prof. Aleš Jan, dramski igralec Niko Goršič in urednica programa v Slovenski kinoteki Varja Močnik. Oddajo je povezoval Alen Jelen. Vir fotografije: arhiv RTV SLO
Pred prihajajočim Dnevom samostojnosti in enotnosti smo v oddaji Ars humana ponovili pogovor s prof. dr. Tinetom Hribarjem, ne le najvidnejšim filozofom zadnjih desetletji, temveč tudi odličnim analitikom družbeno-političnega dogajanja doma in v svetu. Hribar je v pogovoru s ptičje perspektive osvetlil predvsem zadnjih dvajset let naše samostojnosti ter kritično pretresel načine delovanja današnje družbe. Več v oddaji, ki jo je pripravil Gregor Podlogar in ki je bila prvič objavljena leta 2011.
Ob koncu sedemdesetih let minulega stoletja je po Sloveniji krožili tole vprašanje: »Ali veste, zakaj ima Cankarjev dom v Ljubljani bakreno streho? Ne? Zato vendar, ker je za zlato zmanjkalo denarja!« Po mnenju mnogih je bil načrtovani dvoranski kompleks predimenzioniran in seveda predrag, saj so denar zanj morali prispevati vsi v takratni republiki. Prihodnost je pokazala, da Cankarjev dom ni prevelik in da tudi pretirano drag ni bil, pokazalo pa se je tudi, da smo tak dvoranski kompleks resnično potrebovali. Med pobudniki za gradnjo doma je bil Mitja Rotovnik prav gotovo najbolj zagnan, vodil je odbor za pripravo programskih osnov ter nato skoraj od začetka direktoroval tej ustanovi. Letos oktobra se je upokojil, v oddaji bo v pogovoru z Vido Curk obudil spomine na gradnjo in začetke delovanja Cankarjevega doma v Ljubljani.
V Knjižnici Kondor je kot 346. zvezek izšel obsežen izbor pesmi Toneta Pavčka z značilnim naslovom Eh, srce ti moje ljubljeno. Izid izbora je bil dobrodošla spodbuda za pogovor o priljubljenem pesniku – z urednikom izbora akademikom Matjažem Kmeclom, z avtorico spremne besede k pesnikovi zadnji zbirki Angeli Sašo Pavček in z esejistom Edvardom Kovačem se je v živo pogovarjal Marko Golja, v oddaji pa je objavljena tudi občutena in strastna pesnikova interpretacija njegovih pesmi Orfejeva pesem, Večerna glasba in Zorenje večnosti.
Dr. Matevž Kos, literarni zgodovinar in filozof, kritik in esejist, je svojim knjižnim kritiškim izborom pred kratkim dodal knjigo O nevšečnosti biti Slovenec: Zgodovina, kultura, ideologija, izbor kritik neleposlovnih knjig, ki pripadajo dokumentarnemu, zgodovinopisnemu in intimnejšemu dnevniškemu ali esejističnemu pisanju ter tako ali drugače odsevajo neki del naše polpreteklosti. Knjiga podaja zanimiv in kritičen pogled na »potovanje Slovencev skozi dramatično 20. stoletje« ter tudi na Slovence same. O tem bo dr. Matevž Kos tudi govoril v pogovoru s Tino Kozin.
Doktorica Irena Novak Popov je odlična poznavalka sodobne slovenske poezije. V svoji najnovejši knjigi Novi sprehodi po slovenski poeziji analizira sodobno slovensko poezijo v širokem razponu od narečne poezije do poezije tega trenutka, ukvarja pa se tudi z zelo različnimi motivno-tematskimi vidiki, na primer s podobo telesa in družine. Seveda pa to niso edine teme, o katerih bo dr. Irena Novak Popov razmišljala v oddaji Ars humana O sodobni slovenski poeziji, v pogovoru z Markom Goljo, zato nikar ne zamudite.
Pozornost posvečamo predvsem humanistiki, katere plasti nam približajo priznani strokovnjaki. Največkrat gre za vrhunske profesorje, filozofe, intelektualce ali znanstvenike. Poglobljeno predstavljamo in reflektiramo pester nabor znanih ter manj znanih humanističnih vsebin z namenom popularizacije in razmisleka o svetu in družbi.
Riga, ki je poleg švedske Umee letos nosilka projekta Evropska prestolnica kulture, je poudarek programa postavila na ljudi. Na socialne razsežnosti umetnosti in kulture. Obenem pa je izkoristila historično pogojene danosti, ki jih ima latvijska prestolnica. Zanimanje za projekte EPK, če gre verjeti sogovornikom Andreja Stoparja, ki je nedavno tega obiskal Rigo, je veliko. Več o tem projektu pa v oddaji, v kateri je Latvija predstavljena tudi širše kulturno-zgodovinsko.
Ljubezenske zgodbe v pismih so stalnica katere koli literarne tradicije. Ljubezenska zgodba Karla Destovnika Kajuha in Silve Ponikvarjeve pa je posebna, saj se je dogajala v okupirani Ljubljani. Ljubimca z Vošnjakove ulice, kot je naslov tudi knjige, v kateri so objavljena njuna pisma, sta si ljubezenska pisma izmenjevala na začetku II. svetovne vojne tudi takrat, ko so vojna in izdajstva posegli v njuno zvezo, ki je bila dvakrat brutalno prekinjena s Silvinim zaporom. Več je o tem v oddaji povedal dr. Mihael Glavan, avtor omenjene knjige.
Na pravkar končanem knjižnem sejmu v Frankfurtu, ki velja za največjega na svetu, se je kot častna gostja predstavila Finska. Njen program je potekal pod sloganom Finska. Cool., bil je komunikativen, izobraževalen in zabaven. V oddaji smo predstavili, kaj vse je obsegal program finske predstavitve in kakšen odnos imajo Finci do knjig, prevodov in branja.
Edvard Kocbek je v širši javnosti znan po svojih literarni delih, kot so Zemlja, Groza, Črna orhideja, Strah in pogum, Listina idr., vendar pa ob tem zanimiv in pomemben del njegovega ustvarjanja ostajajo dnevniki. Gre za izjemno obsežen opus, ki predstavlja odličen vpogled v družbeno, kulturno in politično dogajanje v 20. stoletju ne samo pri nas, temveč tudi širše. Tokrat smo v oddaji z gostom dr. Mihaelom Glavanom predstavili samo ta del Kocbekovega ustvarjanja in se s tem spomnili 110-letnice rojstva tega velikega literarnega ustvarjalca. Vir fotografije: fotodokumentacija Dela
Pozornost posvečamo predvsem humanistiki, katere plasti nam približajo priznani strokovnjaki. Največkrat gre za vrhunske profesorje, filozofe, intelektualce ali znanstvenike. Poglobljeno predstavljamo in reflektiramo pester nabor znanih ter manj znanih humanističnih vsebin z namenom popularizacije in razmisleka o svetu in družbi.
V dialogu s filozofijo Sorena Kierkegaarda smo v pogovoru z gostoma dr. Primožem Reparjem in dr. Bojanom Žalcem nedavno končane Mednarodne filozofske konference pretresli, kako danes izbiramo misli, kako nastane naša etična izbira in kakšna je naša subjektiviteta. Vir fotografije: ulbra-to.br
Pozornost posvečamo predvsem humanistiki, katere plasti nam približajo priznani strokovnjaki. Največkrat gre za vrhunske profesorje, filozofe, intelektualce ali znanstvenike. Poglobljeno predstavljamo in reflektiramo pester nabor znanih ter manj znanih humanističnih vsebin z namenom popularizacije in razmisleka o svetu in družbi.
Odnos med vero in kulturo je bil in še vedno je predmet številnih razprav med filozofi, teologi in tudi drugimi intelektualci s področja humanizma in naravoslovja. V Katoliški cerkvi je to vprašanje postalo še posebej aktualno z 2. Vatikanskim koncilom, ki je na široko odprl dialog z drugimi verstvi in z neverujočimi. Z vero in kulturo se je poglobljeno ukvarjal tudi kardinal dr. Franc Rode. Po študiju v Parizu se je, kot predavatelj na Teološki Fakulteti v Ljubljani, veliko posvečal vprašanju ateizma. Še bolj intenzivno pa se je temu področju posvetil v začetku osemdesetih let ko je sprejel službo na Papeškem tajništvu za dialog z neverujočimi, leta 1993 pa je postal še tajnik Papeškega sveta za kulturo. Ob njegovem življenjskem jubileju se bomo s kardinalom pogovarjali o razmerju med vero in kulturo, o ateizmu ter o mestu krščanstva v današnji Evropi. Pogovor vodi Boštjan Debevec.
Pozornost posvečamo predvsem humanistiki, katere plasti nam približajo priznani strokovnjaki. Največkrat gre za vrhunske profesorje, filozofe, intelektualce ali znanstvenike. Poglobljeno predstavljamo in reflektiramo pester nabor znanih ter manj znanih humanističnih vsebin z namenom popularizacije in razmisleka o svetu in družbi.
Oddajo Ars humana o sodobni manjšinski in priseljenski književnosti v Sloveniji je spodbudil izid antologije Iz jezika v jezik. Antologijo je izdalo Društvo slovenskih pisateljev, uredila jo je dr. Lidija Dimkovska. Ob urednici antologije bodo v oddaji, v pogovoru v živo sodelovali še trije avtorji iz antologije, in sicer dr. Stanka Repar, dr. Albert Halász in Aljoša Curavić. Oddajo pripravlja Marko Golja.
Sociološke politološke razprave Misliti prelome, lomiti ideologije dr. Gorazda Kovačiča so delo, v katerem avtor s ptičje perspektive pretresa družbeno-politično stanje na Slovenskem, pri tem pa analizira vse ključne ideologije ter razkriva njihove meje in protislovja. Več o tem delu pa v tokratni oddaji. Gost je dr. Gorazd Kovačič, profesor sociologije na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Z njim se je pogovarjal Gregor Podlogar.
Neveljaven email naslov