Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V rubriki Sredin glasbeni gost predstavljamo novo ploščo z naslovom Spominčice, ki je junija letos izšla pri založbi Društva slovenskih skladateljev. Primorski skladatelj, pianist in pedagog Bojan Glavina na njej predstavlja slovenske klavirske miniature, ki so nastale v časovnem razponu 230-ih let, od prve dokumentirane slovenske klavirske skladbe iz leta 1790, ki jo hrani Narodna in univerzitetna knjižnica v Ljubljani, pa vse do danes.
100 epizod
V novi dan vabimo z glasbo. Izbiramo glasbeno literaturo od renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja.
V rubriki Sredin glasbeni gost predstavljamo novo ploščo z naslovom Spominčice, ki je junija letos izšla pri založbi Društva slovenskih skladateljev. Primorski skladatelj, pianist in pedagog Bojan Glavina na njej predstavlja slovenske klavirske miniature, ki so nastale v časovnem razponu 230-ih let, od prve dokumentirane slovenske klavirske skladbe iz leta 1790, ki jo hrani Narodna in univerzitetna knjižnica v Ljubljani, pa vse do danes.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na sporedu Kvartet za flavto in godala v A-duru Saveria Mercadanteja in Sonata v G-duru (transkripcija za rog in orgle) Jeana Baptista Loeilleta.
Na sporedu Češka suita Antonína Dvořáka, Kresna – rapsodija na belokranjske ljudske pesmi, za klarinet in klavir, Helene Vidic, Koncert za flavto in orkester, op. 39 Lowella Liebermanna, Niagarski slapovi z vodo, za dve kitari, Nejca Kuharja in Štirje morski interludiji iz opere Peter Grimes, op. 33a Benjamina Brittna.
Na sporedu Kvartet za flavto in godala v A-duru Saveria Mercadanteja in Sonata v G-duru (transkripcija za rog in orgle) Jeana Baptista Loeilleta.
Na sporedu Romanesca za violino solo z neobvezno spremljavo, op. 3 Biagija Marinija, Koncert za orgle in orkester v B-duru, op. 7/1 Georga Friedricha Händla, motet Nulla in mundo pax sincera, za sopran, godala in basso continuo, RV 630 Antonia Vivaldija in Beethovnov Sekstet za dva rogova in godala v Es-duru, op. 81b.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Ob prazniku združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom poslušamo odlomek iz pogovora s prekmurskim skladateljem Slavkom Šuklarjem ter njegov koncert Tisa za violončelo in orkester, ki se opira na prekmursko melodiko. Zazvenele bodo tudi različne priredbe prekmurskih ljudskih pesmi, ki so jih napisali skladatelji Radovan Gobec, Ambrož Čopi, Mojca Prus, Uroš Krek, Katarina Pustinek Rakar, Alojz Srebotnjak, Gašper Jereb in drugi, prisluhnili bomo tudi vokalno-instrumentalnim zasedbam, specializiranim za izvajanje ljudske glasbe, kot so Ženska vokalna skupina Stu Ledi, ansambel Trutamora Slovenica in ansambel Vedun. Zazvenelo bo nekaj del slovenskih skladateljev, ki so navdih za svoje skladbe našli prav v prekmurski glasbi, Glasbeno jutranjico pa bo zaokrožil posnetek s koncerta Akademske folklorne skupine France Marolt, ki je izvedla nabor prekmurskih plesov.
Poslušamo Štiri balade, op. 10 Johannesa Brahmsa in četrti stavek Klavirske sonate št. 2 v E-duru Ericha Wolfganga Korngolda.
Poslušamo Romantične prizore Enriqua Granadosa, Balado v Des-duru za violino in klavir Rista Savina, Lipovškovo Drugo suito za godala in Dve fugeti Benjamina Ipavca.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Za kanadsko sodobno glasbo lahko na splošno rečemo, da je zelo odprto sprejela tako ameriške kot francoske vplive, za skladatelje pa, da so se tisti, ki delujejo v angleško govorečem delu te dežele, nekako bolj navezali na njeno južno sosedo, francoski del pa je po kulturnem izročilu ostal bolj zvest matični domovini.
Edward Macdowell je kompozicijo študiral v Parizu in Frankfurtu, tako da je dobro spoznal francoske in nemške koncepte kompozicije. Seznanil se je tudi s Claro Schumann in Franzem Lisztom, ki je Nemškemu glasbenemu združenju predlagal izvedbo ene od Macdowellovih kompozicij. Zaradi finančnih težav se je leta 1888 vrnil v Združene države Amerike in v Bostonu nadaljeval glasbeno kariero. Macdowell ni bil glasbeni revolucionar, segal je po po glasbeni retoriki velikih klasikov devetnajstega stoletja. Dobra formalna glasbena izobrazba mu je omogočila, da je zmogel svoje zamisli uspešno zapisati v partituro. Ena od poglavitnih značilnosti njegove glasbe pa je bogata melodika, podkrepljena s spretno orkestracijo.
Neveljaven email naslov