Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Štirje doktorji znanosti, štirje strokovnjaki: Tanja Čufer, Irena Oblak, Peter Černelč in Srdjan Novaković. Govorili bodo o pomembnem napredku pri zdravljenju rakavih obolenj s sodobnimi biološkimi zdravili in novimi postopki. Z imunoterapijo in tarčnimi zdravili vedno bolj uspešno obvladujemo pljučnega raka; z natančnim obsevanjem smo kos tumorskemu tkivu in metastazam v glavi; akutno limfoblastno levkemijo bomo v prihodnje zdravili z obetavno novo terapijo; imunski sistem bolnikov pa bomo oborožili s tumorskimi cepivi. Štiri vzpodbudne zgodbe, ki jih bomo pred letošnjim tednom boja proti raku predstavili v oddaji Glasovi svetov.
1073 epizod
V slabi uri skušamo razgrniti najrazličnejša polja vednosti, da bi izrisali sicer fragmentarno in protislovno, pa vendar, kolikor je le mogoče, celovito podobo planeta, na katerem živimo. Povezujemo glas astronomije z glasom arheologije, glas naravoslovja z glasovi umetnosti, ekonomije, zgodovine, religije ali politike.
Štirje doktorji znanosti, štirje strokovnjaki: Tanja Čufer, Irena Oblak, Peter Černelč in Srdjan Novaković. Govorili bodo o pomembnem napredku pri zdravljenju rakavih obolenj s sodobnimi biološkimi zdravili in novimi postopki. Z imunoterapijo in tarčnimi zdravili vedno bolj uspešno obvladujemo pljučnega raka; z natančnim obsevanjem smo kos tumorskemu tkivu in metastazam v glavi; akutno limfoblastno levkemijo bomo v prihodnje zdravili z obetavno novo terapijo; imunski sistem bolnikov pa bomo oborožili s tumorskimi cepivi. Štiri vzpodbudne zgodbe, ki jih bomo pred letošnjim tednom boja proti raku predstavili v oddaji Glasovi svetov.
V prvi polovici dvajsetega stoletja so se za srca in razum Evropejcev spopadli trije veliki politično-ideološki sistemi – liberalna meščanska demokracija, fašizem in komunizem. V tem kontekstu je bilo slej ko prej ključnega pomena vprašanje, kako bodo nosilci teh tekmujočih usmeritev uravnali ekonomsko življenje v travmatiziranih evropskih družbah, ki so se opotekale po dvojni katastrofi prve svetovne vojne in velike recesije, ki sta med letoma 1914 in 1929 uničili optimistično vero devetnajstega stoletja v nezaustavljivi napredek človeške civilizacije ter milijone ljudi pognali v prerano smrt, invalidnost, brezposelnost in bedo. Z drugimi besedami: ne razumeti gospodarske zgodovine stare celine v dvajsetem stoletju pomeni ne razumeti evropske zgodovine v dvajsetem stoletju nasploh. O tem kako so obrestne mere, stopnje brezposelnosti in domači bruto družbeni proizvodi pomagali krojiti usodo stare celine do konca druge svetovne vojne, smo govorili v tokratnih Glasovih svetov. Gost pred mikrofonom je bil zgodovinar dr. Žarko Lazarević. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Wikimedia Commons
Letos mineva petsto let odkar si je Thomas More zamislil Utopijo. V deželo, ki je ni, kot nam razodeva njeno grško ime, je More leta 1515 umestil alternativni družbeni red. Ideje, ki jih je predstavil s pomočjo svoje izmišljene dežele, so bile za njegov čas povsem revolucionarne. V Utopiji tako denimo zagovarja odpravo smrtne kazni, odpravo denarja, skupno lastništvo zemlje, demokratično izbiranje voditeljev, versko toleranco, evtanazijo, možnost, da ženske postanejo duhovnice. V marsikaterem pogledu smo danes dediči njegove utopične vizije, saj je močno vplivala na kasnejši razvoj evropske misli. Po drugi strani pa se zdi, da današnji čas utopijam ni najbolj naklonjen, saj so se številni utopični projekti 20. stoletja končali v totalitarizmih in Utopija ter utopične ideje so se znašle na slabem glasu. Toda Utopija predvsem ni enoznačna knjiga in v tem se skriva njena moč. Kombinacija fantazije, potopisa, družbene kritike in satire nagovarja bralce tudi v 21. stoletju. O Utopiji in njeni petstoletni dediščini bomo spregovorili v oddaji Glasovi svetov s filozofinjo prof.dr. Cvetko Hedžet Tóth in filozofom prof. dr. Levom Kreftom. Foto: Hans Holbein ml., Wikipedia, cc
V torek, 14. julija je Pluton, nekdanji deveti planet našega osončja, dobil prvega obiskovalca z Zemlje. Sonda Nova obzorja se mu je približala na zgolj 12 500 km in ves dan intenzivno zbirala podatke o tem oddaljenem svetu. Zgodovinski obisk tako zaključuje prvo veliko obdobje raziskovanja našega osončja, znanstveniki pa pričakujejo, da bodo prek Plutona in njegovih lun izvedeli tudi marsikaj o nastanku osončja. Preden pa bodo zbrane podatke lahko preučili, bodo pretekli še meseci, tudi zato ker prek takih razdalj potujejo podatki izredno počasi. Toda pričakovanja so velika. O tem, kaj vse lahko razkrije tak bežen obisk Plutona, smo se pred velikim srečanjem s pritlikavim planetom pogovarjali z astronomoma prof. dr. Tomažem Zwittrom z ljubljanske Fakultete za matematiko in fiziko in dr. Primožem Kajdičem z Instituta za geofiziko na Mehiški nacionalni univerzi. Oddajo Glasovi svetov je pripravila Nina Slaček. V torek je Pluton, nekdanji deveti planet našega osončja, dobil prvega obiskovalca z Zemlje. Sonda Nova obzorja se mu je približala na zgolj 12 500 km in ves dan intenzivno zbirala podatke o tem oddaljenem svetu. Zgodovinski obisk tako zaključuje prvo veliko obdobje raziskovanja našega osončja, znanstveniki pa pričakujejo, da bodo prek Plutona in njegovih lun izvedeli tudi marsikaj o nastanku osončja. Preden pa bodo zbrane podatke lahko preučili, bodo pretekli še meseci, tudi zato ker prek takih razdalj potujejo podatki izredno počasi. Toda pričakovanja so velika. O tem, kaj vse lahko razkrije tak bežen obisk Plutona, smo se pred velikim srečanjem s pritlikavim planetom pogovarjali z astronomoma prof. dr. Tomažem Zwittrom z ljubljanske Fakultete za matematiko in fiziko in dr. Primožem Kajdičem z Instituta za geofiziko na Mehiški nacionalni univerzi. Foto:Nasa
V iskanju odgovorov o smislu in pomenu življenja vedno več ljudi spregovori tudi o svojih obsmrtnih in posmrtnih doživetjih. »To, eno in edino zemeljsko življenje, ni vse, kar življenje oziroma vesolje premore,« je zapisal dr. Eben Alexander – nevrokirurg, ki se je zaradi nenadne bolezni znašel v globoki komi. Vse, kar je v tem času videl in doživel zunaj svojega telesa, je spremenilo njegov pogled na življenje in smrt. Vrsto let smo priča dokumentarnim oddajam, v katerih predstavljajo njegove poglede, Alexandrove knjige pa so prevedene tudi v slovenski jezik. Kaj je bistvo fenomena Eben Alexander, bomo v tokratni oddaji Glasovi svetov razmišljali s specialistko paliativne medicine Urško Lunder in specialistom nevrologom Zvezdanom Pirtoškom. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: Nicole Quevillon/ Flickr, cc
Najnovejše znanstvene raziskave potrjujejo, da smo stopili v šesto obdobje velikega izumiranja. To pomeni, da rastlinske in živalske vrste izumirajo tudi do stokrat hitreje kot v vmesnih obdobjih. Kljub nadvse skrb zbujajočim napovedim, kaj to pomeni za človeka, se do opozoril vedemo, kot da nas niti najmanj ne zadevajo. Med drugim se celo zdi, da bomo prav na hitro zapravili tudi sredstva, ki nam omogočajo spremljanje sprememb v okolju in ki so jih zbirali rodovi raziskovalcev. Zbirke naravoslovnih muzejev po svetu in pri nas namreč naglo propadajo. S tem izgubljamo edini arhiv, posvečen okolju, ki se hitro spreminja. O tej problematiki se bomo v tokratnih Glasovih svetov pogovarjali s prof. dr. Borisom Kryštufkom iz Prirodoslovnega muzeja Slovenije. Foto: Thomas Quine/Flickr, CC
Kaj se je pravzaprav dogajalo na Slovenskem med drugo svetovno vojno? Kaj so v imenu prihodnosti slovenskega naroda, v imenu ljubezni do domovine, v imenu temeljnih človečanskih idealov med leti 1941 in 1945 storili partizani in kaj domobranci? To so vprašanja, ki tudi sedemdeset let pozneje pomembno razgibavajo javno debato pri nas. In čeprav so se v tem kontekstu k besedi priglasili številni, od samih udeležencev svetovne vojne in državljanskega spopada, prek nekaterih naših najuglednejših javnih intelektualcev do več tisoč anonimnih komentatorjev na spletnih forumih, vendarle ni videti, da bi se bili v dobrega četrt stoletja, kolikor se o tej problematiki pogovarjamo brez cenzure, vsi skupaj kam premaknili. Kaj lahko se celo zazdi, da se po vseh izrečenih besedah in po vsem prelitem črnilu Slovenci pravzaprav razumemo slabše, kakor smo se na samem začetku te diskusije. Zato se menda lahko vprašamo, kaj pravzaprav storiti s to travmo, da ne bo več zastrupljala naše sedanjosti, da ne bo več paralizirala naše pripravljenosti za soočenje s prihodnostjo, vse to pa, seveda, tako, da ne bi obenem bili nespoštljivi do vseh tistih, ki so med vojno in po njej izgubili svoja življenja? – To vprašanje smo ob sedemdeseti obletnici konca druge svetovne vojne pretresali v Studiu ob 17ih na Prvem programu Radia Slovenija, no, na dan, ko praznujemo slovensko osamosvojitev, pa smo tej debati ponovno prisluhnili še na Arsu, v kontekstu oddaje Glasovi svetov. Zagatno problematiko so nam na nov način pomagali osvetliti mlajši ljudje, mlajši intelektualci, ki so od bržčas najbolj travmatičnega obdobja naše zgodovine oddaljeni kaki dve generaciji in torej o slovenski izkušnji druge svetovne vojne lahko govorijo brez pretirane jeze ali vneme. Pred mikrofonom smo tako gostili esejista in novinarja, Matica Kocijančiča, pa filozofa, Gregorja Modra, pesnico, literarno kritičarko in publicistko, Katjo Perat, ter doktorja Roka Svetliča, raziskovalca na Znanstveno-raziskovalnem središču v Kopru.
»V tridesetih letih preteklega stoletja sta predstavnika dveh zelo različnih polov slovenske politike – dr. Anton Korošec in Edvard Kardelj – prišla do enake ugotovitve, da bo država Slovencev privlačna za zamejce samo, če bodo v njej polno in zadovoljni zaživeli matični Slovenci sami,« je zapisal zgodovinar dr. Janez Stergar. Koliko zamejci danes čutijo Slovenijo kot matično domovino in koliko Slovenija čuti zamejce kot del enotnega kulturnega prostora? O tem v Glasovih svetov, ki jih pripravljamo v skupni mesečni oddaji programa Ars, Radia Trst A in slovenskega programa ORF v Celovcu.
Nekoč statusni simbol, danes navzoč v večini gospodinjstev. Govor je o porcelanu, ki je najzahtevnejša in najdragocenejša zvrst keramike. Njegova zgodovina je predvsem zgodovina vzhodnoazijskega porcelana, saj so ga tam odkrili in izdelovali. Njegov nastanek je sicer zavit v tančico skrivnosti in v zvezi z njim lahko govorimo celo o enem zgodnejših primerov industrijskega vohunstva. Zanimivo je tudi, da kljub zelo bogati tradiciji oblikovanja keramike nobena od številnih delavnic na ozemlju današnje Slovenije ni izdelovala porcelana. S tematiko porcelana se ukvarja aktualna razstava Belo zlato v Narodnem muzeju Slovenije. Tina Lamovšek se je za oddajo Glasovi svetov z avtorico razstave dr. Matejo Kos sprehodila po razstavi o porcelanu, s katerim je povezanih kar nekaj znanih in neznanih legend, ki vključujejo tako beneškega trgovca in raziskovalca Marca Pola ter strup. Vabljeni k poslušanju. Foto: Tina Lamovšek
Tokratne Glasove svetov smo oddajali v živo iz Muzeja arhitekture in oblikovanja. Ob razstavi Marko Turk Homo Faber smo se z gosti: direktorjem MAO Matevžem Čelikom, kustosinjo Špelo Šubic in oblikovalcem zvočnih prostorov Boštjanom Perovškom v našem "terenskem studiu" posvetili mojstru in pesniku sodobne oblike, kot ga je poimenoval Marijan Zlobec. Pred oddajo pa smo se pogovarjali tudi z Juliet Kinchin iz Muzeja moderne umetnosti v New Yorku, dolgoletno dopisnico Radia Slovenija Ireno Majce in inženirjem elektrotehnike Nikolajem Simičem. Oddajo je pripravila Barbara B. Drnovšek. Foto: Dragan Arrigler
Utemeljitelj modernističnega romana Marcel Proust je v Swannovem svetu zapisal: »In tedaj se mi je nenadoma prikazal. Tisti okus je bil okus po koščku magdalenice, ki ga je teta Leone ob nedeljskih jutrih v Combrayu (...), ko sem ji prišel voščit v spalnico dobro jutro, vselej pomočila v ruski ali lipov čaj in mi ga ponudila.« Vsakdo ima kakšno magdalenico, ki ga povede v drug prostor in čas. Spomnimo se kuhinje stare mame, v kateri smo jedli v belo kavo namočen kruh; vrveža ljudi na vroč poletni večer, ko smo se sladkali s sladkorno peno, ali brezskrbnih počitniških dni, ko smo bosonogi hodili po makadamu in lizali sladoledno lučko z okusom mandarine. Ni le okus tisti, ki nas lahko popelje v preteklost, tudi vonj, sluh, vid in dotik nam lahko prikličejo neprostovoljne spomine. Znanstveniki pojav imenujejo kar Proustov učinek. Zanimiv fenomen bomo raziskovali v tokratni oddaji, po poteh od čutilnih celic do hipokampusa v možganih so nas popeljali gosti dr. Ksenija Cankar, dr. Maja Bresijanac in dr. Simon Brezovar. Oddajo je pripravila Urška Henigman. foto: flickr
V slabi uri skušamo razgrniti najrazličnejša polja vednosti, da bi izrisali sicer fragmentarno in protislovno, pa vendar, kolikor je le mogoče, celovito podobo planeta, na katerem živimo. Povezujemo glas astronomije z glasom arheologije, glas naravoslovja z glasovi umetnosti, ekonomije, zgodovine, religije ali politike.
Obdobje od konca druge svetovne vojne pa do sredine šestdesetih let je zaznamovalo veliko število rojstev – rodila se je tako imenovana baby-boom generacija. Za nekatere najbolj srečna generacija v zgodovini človeštva. Za druge generacija, ki se je uprla obstoječim družbenim normam in se borila za pravičnost, enakost in svobodo za vse. Kaj so si izborili? Kakšen svet zapuščajo potomcem? O baby-boomerjih, njihovem življenju in idejah v oddaji Glasovi svetov, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: AkRockefeller/ Flickr, cc
Richard Daynard, ugledni profesor prava iz Združenih držav, je s sodelavci konec osemdesetih let dobil nekaj pomembnih tožb, ki so pokazale na laži tobačne industrije. »Našli smo na milijone zelo obremenilnih zaupnih dokumentov, ki so razkrili, kako so tobačni velikani že desetletja vedeli, da kajenje povzroča raka,« je Daynard ob nedavnem obisku v Sloveniji povedal za naš radio. Kako močna je tobačna industrija danes? Ali so jo sodni postopki oslabili? Zakaj so zdaj njihove tarče ženske? Ali v boju proti kajenju sploh lahko računamo na uspeh? Na vprašanja bodo odgovorili Helena Koprivnikar z Nacionalnega inštituta za javno zdravje, Marijan Ivanuša, predstavnik Svetovne zdravstvene organizacije v Sloveniji, Jan Peloza z nevladne organizacije Brez izgovora in Luka Šolmajer, ki je bil nacionalni predstavnik v Evropski zvezi za preprečevanje kajenja in tobaka. K poslušanju oddaje vas vabi Iztok Konc. Foto: Tom Magliery/Flickr,cc
Pred državnim praznikom, dnevom upora proti okupatorju, smo se vprašali, kdo je bil med drugo svetovno vojno okupator. Na kakšne zgodovinske ideje in ideologije so se nacisti in fašisti naslonili pri odnosu do Slovanov? Kaj je Slovenija predstavljala za tretji rajh? V kakšnem položaju se je znašla po Hitlerjevem razkosanju med Nemčijo in njenimi zavezniki? Kako se je oblikovala Osvobodilna fronta na Koroškem in Primorskem? Kakšen je spomin na drugo svetovno vojno? O vsem tem v oddaji Glasovi svetov, ki smo jo pripravili v skupni mesečni oddaji programa Ars, Radia Trst A in slovenskega programa ORF v Celovcu. Vir fotografije: arhiv Mitja Jurena
V oddaji Glasovi svetov se bomo sprehodili po razstavi z naslovom »Ko mrtvi žive uče – anatomija skozi čas« v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani. Pripravili so jo ob petsto letnici rojstva začetnika sodobne anatomije Andreasa Vesaliusa. Njegovo delo O zgradbi človeškega telesa iz leta 1543 je najznamenitejša knjiga s področja medicine vseh časov, ki je imela velik vpliv tudi na literaturo, umetnost in filozofijo. Sogovorniki Zvonka Zupanič Slavec, Sonja Svoljšak, Tomaž Rott in Darko Slavec bodo telo kontekstualizirali v prostoru in času skozi vsa zgodovinska obdobja in medicinski plati anatomije dodali tudi humanistične razsežnosti. Renesančna anatomija je močno vplivala tudi na likovno umetnost. Prav v času, ko se je prerodila anatomija, je umetnostno zgodovina dobila tudi svoje vodilne slikarje, od da Vincija, do Michelangela, Rafaela in Tiziana. Oddajo je pripravila Barbara Belehar Drnovšek. Foto: Flickr
Kruh ima posebno mesto v slovenski kulturi, saj ni samo živilo, ampak je tudi verski simbol in izraža tradicijo. Njegova vloga še posebno močno pride do izraza ob različnih praznikih, saj ga Slovenci nemalokrat povezujemo s svojimi praznovanji in šegami. O njegovem pomenu pričajo tudi številni slovenski pregovori o tej dobrini. O odnosu do kruha nekoč in danes bodo za oddajo Glasovi svetov, ki jo je pripravila Tina Lamovšek, razmišljali etnolog dr. Boris Kuhar, etnologinja dr. Maja Godina Golijo, slavistka in folkloristka dr. Saša Babič, obe z Inštituta za slovensko narodopisje ZRC SAZU, ter ljubiteljski kuhar in pisec knjige Kruh moj vsakdanji Klemen Košir. Foto: Tina Lamovšek
V osredju tokratne oddaje Glasovi svetov bo Marko Turk (1920-1999) - konstruktor mikrofonov z izrednim občutkom za estetiko in visokimi kriteriji za kakovost. Sprva je trdil, da ni oblikovalec, saj je izhajal iz elektroakustike, a se je s tem statusom moral sprijazniti po odmevni razstavi leta 1963 v Parizu, kjer je njegovo delo odkrila tudi kustosinja Muzeja za moderno umetnost MOMA iz New Yorka. Njegove mikrofone so leto kasneje kot prve slovenske oblikovalske izdelke uvrstili v zbirko te ugledne ustanove. Za svoje delo je prejel pomembne tuje in domače nagrade. Med njimi tudi najvišje državno priznanje na področju kulture, Prešernovo nagrado leta 1965. Ob razstavi Marko Turk: Homo Faber, ki je v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje na ogled do junija so zapisali, da je Turk izjemen tudi po načinu svojega dela. Vsakega od predmetov je ročno izdelal sam, zanje ni imel niti načrtov niti skic. Bil je do skrajnosti premišljen in natančen pri vsakem, še tako drobnem koraku svojega delovnega procesa. Njegovo življenje in delo bomo s sogovorniki: Mojco Turk, Nikolajem Simičem in Špelo Šubic orisali v oddaji Glasovi svetov, ki jo je pripravila Barbara Belehar Drnovšek. Foto: arhiv Mojce Turk
Soško fronto je zaznamovala največja koncentracija vojaštva v zgodovini slovenskega ozemlja. Skupno je bilo na njej na odseku med Jadranskim morjem in Rombonom približno milijon 200 tisoč vojakov in 5 tisoč 500 topovskih cevi, s svojimi vplivi pa je segla vsaj 100 kilometrov v zaledje. Čeprav smo zaradi nje ob človeških žrtvah in materialni škodi izgubili tudi velik del ozemlja, je njena navzočnost v javni zavesti dokaj majhna, se pa spomin obuja, še posebej ob letošnji 100-letnici njenega začetka. Na prvi pomladni dan, v soboto, 21. marca, bodo na skupnem trgu Nove Gorice in Gorice odprli Pot miru, ki je letošnji osrednji dogodek ob obeleževanju stoletnice bojev na soški fronti. Dogodek bodo skupaj oblikovali glasbeni ustvarjalci iz Italije in Slovenije. Pot povezuje urejene kaverne in vojaške jarke po hribih, muzeje na prostem in muzejske zbirke, kostnice, cerkve, spomenike in vojaška pokopališča. Razširili so jo iz zgornjega Posočja vse do Jadranskega morja, tako da je zdaj dolga kar 280 kilometrov. Zakaj smo na prvo svetovno vojno skoraj pozabili? So slovenski vojaki imeli zavest, da se v njej bojujejo za svoje cilje? O vsem tem v oddaji Glasovi svetov, ki jo pripravljamo v skupni mesečni oddaji Programa Ars, Radia Trst A in slovenskega programa ORF v Celovcu. Gostje bodo zgodovinarji Marko Simič, Jože Pirjevec in Stefan Pinter. Vir fotografije: Wikipedia, avtor R.A. Höger
Zgodovine evropske kulture si preprosto ni mogoče misliti brez Judov. Pa tu ne gre le za velike umetnike, mislece in znanstvenike devetnajstega ter dvajsetega stoletja, kot so bili Albert Einstein, Franz Kafka, Sigmund Freud, Karl Marx ali Gustav Mahler. Že v srednjem veku namreč so Judje Pirenejskega polotoka, Judje, ki jim pravimo tudi Sefardi, bistveno pripomogli k razcvetu omike in znanja – najprej v sami Španiji in na Portugalskem, hitro pa tudi v drugih deželah stare celine. Zato smo v tokratnih Glasovih svetov preverili, kaj natanko so Sefardi prispevali v zakladnico evropske civilizacije, kako so krmarili med nasprotujočimi interesi krščanskih in islamskih vladarjev, ki so se dolgih sedem stoletij borili za prevlado nad Iberskim polotokom, in kaj se je pravzaprav zgodilo z njimi in njihovo bleščečo kulturo, ko sta Kastilja in Aragonija leta 1492 – na krilih odločilne zmage nad muslimansko Granado – ukazali izgnati vse Jude s svojega ozemlja. Pri tem nam je bil v pomoč zgodovinar in antropolog, izvrsten poznavalec judaizma, dr. Klemen Jelinčič Boeta.
»Svetloba, ki jo laser oddaja ima čudežne lastnosti,« pravi prof. dr. Janez Možina s Fakultete za strojništvo, ki nas bo v oddaji Glasovi svetov seznanil z osupljivimi možnostmi, ki jih omogoča laserska tehnologija. Pogovor bo dopolnila tudi prof. dr. Irena Drevenšek Olenik s Fakultete za matematiko in fiziko. Laser uporablja pri svojem raziskovalnem delu. Prisluhnite oddaji, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Argonski laser; sorodnega pri raziskovalnem delu uporablja prof. dr. Irena Drevenšek Olenik. Foto: Fitllama/ Flickr, cc
Neveljaven email naslov