Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Njegovo glasbeno delo spremljamo že dobra štiri desetletja. Lahko celo zapišemo, da brez njegove pesmi skorajda ni popolnega radijskega glasbenega izbora. Tudi zato je petinšestdesetletni prekmurski kantavtor, Vlado Kreslin, dolga leta obstal in ostal v glasbenem vrhu. Odlikuje ga dovršenost v avtorskem izražanju, saj so številne Vladove pesmi med našimi ponarodelimi superuspešnicami, ki jih poslušalci vsakič znova sprejmejo z izrazito čustvenostjo. To še najbolj ponazarjajo njegovi živi nastopi, kakor že sedemindvajset let zapovrstjo razprodani tradicionalni decembrski koncerti Vlada Kreslina v našem najznamenitejšem kulturnem hramu, Cankarjevem domu. Vse se da je naslov njegove najnovejše glasbene izpovedi, ki je uvodna glasbena tema v Godbe z zgodbo pred razgibanim pogovorom s slovenskim "muzikantom" preprostih, a vedno avtentičnih besedil. Segment njegovega življenja in glasbene ustvarjalnosti lahko po novem vidimo tudi na filmskem platnu, saj od konca lanskega leta poteka projekcija glasbenega dokumentarca o Vladu Kreslinu z naslovom Poj mi pesem. Film je režiral Miran Zupanič.
O njem so posneli glasbeni dokumentarec Poj mi pesem
Njegovo glasbeno delo spremljamo že dobra štiri desetletja. Lahko celo zapišemo, da brez njegove pesmi skorajda ni popolnega radijskega glasbenega izbora. Tudi zato je petinšestdesetletni prekmurski kantavtor, Vlado Kreslin, dolga leta obstal in ostal v glasbenem vrhu. Odlikuje ga dovršenost v avtorskem izražanju, saj so številne Vladove pesmi med našimi ponarodelimi superuspešnicami, ki jih poslušalci vsakič znova sprejmejo z izrazito čustvenostjo. To še najbolj ponazarjajo njegovi živi nastopi, kakor že sedemindvajset let zapovrstjo razprodani tradicionalni decembrski koncerti Vlada Kreslina v našem najznamenitejšem kulturnem hramu, Cankarjevem domu. Vse se da je naslov njegove najnovejše glasbene izpovedi, ki je uvodna glasbena tema v Godbe z zgodbo pred razgibanim pogovorom s slovenskim “muzikantom” preprostih, a vedno avtentičnih besedil. Segment njegovega življenja in glasbene ustvarjalnosti lahko po novem vidimo tudi na filmskem platnu, saj od konca lanskega leta poteka projekcija glasbenega dokumentarca o Vladu Kreslinu z naslovom Poj mi pesem. Film je režiral Miran Zupanič.
42 epizod
Pravzaprav je ni godbe, glasbe, muzike ali melodije, ki ne bi imela ozadja, izvora in zgodbe o njenem nastanku. Za vsako pa so razlogi za njeno uresničitev. Včasih so okrepljene z resničnostjo, lahko pa izražajo imaginarnost prelito v avtorjeve zvočne slike. Prav tej širokosti, zlasti v slovenski glasbi, se v radijskem etru Prvega posvečamo v oddaji Godbe z zgodbo. Na sporedu ob torkih zvečer po 23.15.
Njegovo glasbeno delo spremljamo že dobra štiri desetletja. Lahko celo zapišemo, da brez njegove pesmi skorajda ni popolnega radijskega glasbenega izbora. Tudi zato je petinšestdesetletni prekmurski kantavtor, Vlado Kreslin, dolga leta obstal in ostal v glasbenem vrhu. Odlikuje ga dovršenost v avtorskem izražanju, saj so številne Vladove pesmi med našimi ponarodelimi superuspešnicami, ki jih poslušalci vsakič znova sprejmejo z izrazito čustvenostjo. To še najbolj ponazarjajo njegovi živi nastopi, kakor že sedemindvajset let zapovrstjo razprodani tradicionalni decembrski koncerti Vlada Kreslina v našem najznamenitejšem kulturnem hramu, Cankarjevem domu. Vse se da je naslov njegove najnovejše glasbene izpovedi, ki je uvodna glasbena tema v Godbe z zgodbo pred razgibanim pogovorom s slovenskim "muzikantom" preprostih, a vedno avtentičnih besedil. Segment njegovega življenja in glasbene ustvarjalnosti lahko po novem vidimo tudi na filmskem platnu, saj od konca lanskega leta poteka projekcija glasbenega dokumentarca o Vladu Kreslinu z naslovom Poj mi pesem. Film je režiral Miran Zupanič.
O njem so posneli glasbeni dokumentarec Poj mi pesem
Njegovo glasbeno delo spremljamo že dobra štiri desetletja. Lahko celo zapišemo, da brez njegove pesmi skorajda ni popolnega radijskega glasbenega izbora. Tudi zato je petinšestdesetletni prekmurski kantavtor, Vlado Kreslin, dolga leta obstal in ostal v glasbenem vrhu. Odlikuje ga dovršenost v avtorskem izražanju, saj so številne Vladove pesmi med našimi ponarodelimi superuspešnicami, ki jih poslušalci vsakič znova sprejmejo z izrazito čustvenostjo. To še najbolj ponazarjajo njegovi živi nastopi, kakor že sedemindvajset let zapovrstjo razprodani tradicionalni decembrski koncerti Vlada Kreslina v našem najznamenitejšem kulturnem hramu, Cankarjevem domu. Vse se da je naslov njegove najnovejše glasbene izpovedi, ki je uvodna glasbena tema v Godbe z zgodbo pred razgibanim pogovorom s slovenskim “muzikantom” preprostih, a vedno avtentičnih besedil. Segment njegovega življenja in glasbene ustvarjalnosti lahko po novem vidimo tudi na filmskem platnu, saj od konca lanskega leta poteka projekcija glasbenega dokumentarca o Vladu Kreslinu z naslovom Poj mi pesem. Film je režiral Miran Zupanič.
Slovenska popevka, Melodije morja in sonca in Vesela jesen so bili festivali in le nekaj glasbenih prizorišč, na katerih se je nekoč predstavil lvo Mojzer kot interpret slovenske zabavne glasbe. Zaradi posebnega glasu in prepoznavne barve, bila je všeč tudi enemu od naših največjih skladateljev Jožetu Privšku, je bil v takratnih glasbenih krogih kmalu tudi opažen. Širšo javnost je Ivo navdušil z uspešnicami Ti si rekla sonce, Cifra mož, Polnočni kavboj in vsaj še z ducatom skladb, s katerimi se je zapisal med velika imena slovenske popularne glasbe. Konec lanskega leta je mariborski pevec in multiinstrumentalist objavil biografsko knjigo Srečen je, kdor zares živi, v kateri žlahtno opisuje bogatost svojega glasbenega delovanja. S svojevrstno živostjo in žarom je za poslušalce Prvega v Godbah z zgodbo obujal spomine na stare čase.
Dvaindvajsetletni Samo Pivač s svojimi glasbenimi deli v javnosti nastopa z imenom Samuel Blues. Jeseni smo ga gostili v oddaji Prva vrsta, bilo pa je ravno v času njegovega ustvarjanja novih skladb za peti album, ki ga je izdal letos februarja na Dan zaljubljenih. Alpska psihadelija je prva glasbena stvaritev Samuela Bluesa s pesmimi v slovenskem jeziku.
Neveljaven email naslov