Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Temeljito o zahtevni tematiki
Ddr. Irena Avsenik Nabergoj je v dobrih desetih letih objavila vrsto znanstvenih monografij, med katerimi najverjetneje izstopajo monografije o judovski tematiki, izdane pri Slovenski matici. Leta 2016 je izšla Zgodovina protijudovstva in antisemitizma v Evropi, leto pozneje Podoba Judov v evropski literaturi, gledališču, glasbi in filmu ter letos Trpljenje in smrt v zgodovini judovske literature. V najnovejši monografiji predstavlja avtorica judovsko literaturo, ki pripoveduje, priča o usodi Judov ter odgovarja na vprašanje, zakaj je judovsko ljudstvo toliko trpelo. Več o monografiji in še čem bo avtorica povedala v pogovoru z Markom Goljo, med drugim pa bo predstavila tudi usodo pesnika in glasbenika Mordechaja Gebirtiga. Nikar ne zamudite.
744 epizod
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Temeljito o zahtevni tematiki
Ddr. Irena Avsenik Nabergoj je v dobrih desetih letih objavila vrsto znanstvenih monografij, med katerimi najverjetneje izstopajo monografije o judovski tematiki, izdane pri Slovenski matici. Leta 2016 je izšla Zgodovina protijudovstva in antisemitizma v Evropi, leto pozneje Podoba Judov v evropski literaturi, gledališču, glasbi in filmu ter letos Trpljenje in smrt v zgodovini judovske literature. V najnovejši monografiji predstavlja avtorica judovsko literaturo, ki pripoveduje, priča o usodi Judov ter odgovarja na vprašanje, zakaj je judovsko ljudstvo toliko trpelo. Več o monografiji in še čem bo avtorica povedala v pogovoru z Markom Goljo, med drugim pa bo predstavila tudi usodo pesnika in glasbenika Mordechaja Gebirtiga. Nikar ne zamudite.
Prevajalka in literarna zgodovinarka dr. Urša Zabukovec v svoji znanstveni monografiji Neverbalni Dostojevski prepričljivo analizirala manj znano in pogosto prezrto značilnost romanov Fjodorja Mihajloviča Dostojevskega. Več tem, kako celostno brati romane Dostojevskega pa v oddaji Izšlo je, v pogovoru Marka Golje z avtorico.
22. marec je svetovni dan voda, 22. april dan Zemlje, tako da je na prvi pogled videti, kot da se zavedamo pomena ekologije. Meteorologinja in klimatologinja dr. Lučka Kajfež Bogataj pa je prav iz želje opozoriti na vsak dan bolj aktualno ekološko tematiko napisala poljudnoznanstveno delo Planet Voda. Njeno delo sicer dopolnjujejo ilustracije Izarja Lunačka, toda avtoričina predstavitev planeta Voda, ki sega od fizike vode do voda v umetnosti, nagovarja vse generacije in je še kako aktualno branje. Več o vodi in še čem nam bo avtorica povedala v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
Pesnik, pisatelj, esejist, dramatik, prevajalec in glasbenik Milan Dekleva se je v svojih pripovednih delih pogosto naslonil na zgodovino, tako v romanu Zmagoslavje podgan, nagrajenim s kresnikom, in tako tudi v romanu Benetke, zadnjič, objavljenem pri Cankarjevi založbi. V njem je samosvoje, kot pesnik, poustvaril plimo fašizma in vrsto romanesknih likov, ki se na nasilje sveta različno odzovejo. Roman med drugim odlikujejo prepoznaven jezik, zgodovinske podrobnosti in izvirna struktura. Več o romanu bo povedal avtor v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa nam bo tudi odlomek iz romana.
Knjiga Stramorjevi koraki Andreja Tomažina je bila eden najvidnejših prvencev preteklega leta. Delo, ki briše meje med romanesknim in kratkoproznim, se prepletajo raznoliki diskurzi, temu ustrezno se spreminja stil pripovedi, ki prehaja od izrazito poetičnih pasusov do že domala znanstvenega, esejističnega govora, pa do hladnega realizma in celo groteske. Stramorjeve korake, ki so jih nekateri bralci označili celo za ekscesno branje, bo Andrej Tomažin predstavil v pogovoru s Tino Kozin.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Pisateljica in literarna zgodovinarka Katarina Marinčič je dobrih deset let po objavi s kresnikom nagrajenega romana Prikrita harmonija objavila nov roman z naslovom Po njihovih besedah. Pisateljica je med možnostma, da variira uspešen roman ali pa da napiše nekaj povsem drugega, drugačnega, izbrala lepšo, skratka, drugo možnost. Po njihovih besedah je tako na prvi pogled roman o treh junakih, treh zgodovinskih osebnostih, toda to je predvsem roman, ki se dogaja na več ravneh. Ob zgodovinskih osebnostih (prva je Karl May, druga arheolog Heinrich Schliemann in tretja P., šef tajne službe v neki totalitarni državi) ima pomembno mesto pripovedovalec zgodbe, nad katerim pa v redkih trenutkih uzremo tudi še višjo avtorsko instanco … Za nameček imajo v romanu pomembno vrsto različne literarne žanri in vrste, avtorica pa svoje literarne like oblikuje z veliko mero posluha za njihovo psihologijo. Skratka, Po njihovih besedah je literarna bravura, ki bo pritegnila sladokusce. Več o romanu bo Katarina Marinčič povedala v pogovoru z Markom Goljo, prebrala pa nam bo tudi odlomek iz njega. Nikar ne zamudite.
Monografija Zahtevna razmerja: spol, strukturne ovire in priložnosti (objavljena v zbirki Razprave FF pri Znanstveni založbi Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani) vsebuje premisleke o strukturiranju sodobne slovenske družbe in o vlogi oziroma pomenu spola pri njenem strukturiranju. Kot avtorji oziroma soavtorji razprav v monografiji sodelujejo Živa Humer, Slavko Gaber, Jasna Podreka, Sara Rožman, Irena Selišnik, Iztok Šori, Veronika Tašner, Pavel Zgaga in Milica Antić Gaber, ki je monografijo tudi uredila. Z urednico monografije se bo v oddaji Izšlo je pogovarjal Marko Golja. Nikar ne zamudite.
Po knjižnem prvencu Kutine (2003) in knjigi Lahko se zgodi karkoli (2007), lahko od nedavnega beremo tretjo knjigo poezije Jane Putrle Srdić: To noč bodo hrošči prilezli iz zemlje. Pesnica v precizno zasnovani knjigi nadgrajuje poetiko, ki je pisala prejšnji, in išče nova področja, v katera vstopa poezija - ter jih izreka. Več o knjigi, njenem razmerju do predhodnic, o svoji poetiki ter poeziji sploh je Jana Putrle Srdić spregovorila v pogovoru s Tino Kozin.
Bob Dylan že dobrih pet desetletij pomembno sooblikuje sodobno glasbeno sceno, vse bolj cenjen pa je tudi kot pesnik. Zato ne preseneča, da je v zbirki Nova lirika pri založbi Mladinska knjiga izšel izbor njegovih pesmi z naslovom Ni še mrak. Dylanove pesmi je izbral in poslovenil pesnik, pisatelj in prevajalec Matej Krajnc, ki je med drugim prevedel že Leonarda Cohena in Toma Waitsa. Več o tokratni prevajalski izkušnji, predvsem pa o Dylanovi poeziji, bo povedal prevajalec v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, slišali pa bomo tudi Dylanovo pesem Prividi Johanne: najprej v avtorjevi interpretaciji, nato pa še v interpretaciji dramskega igralca Blaža Šefa. Nikar ne zamudite.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Pisatelj, pesnik, scenarist, dramatik , mladinski avtor in pisec glasbenih besedil Feri Lainšček je z romanom Strah za metulje v nevihti sklenil romaneskno trilogijo, ki jo je začel leta 2003 z romanom Ločil bom peno od valov in leta 2006 nadaljeval z Murišo, trilogijo, katere skupni imenovalec je ljubezen. V najnovejšem romanu se ljubezenska zgodba začne v zgodnjih sedemdesetih letih dvajsetega stoletja v predmestju Beograda, svoj epilog pa dobi dvajset let pozneje, med osamosvojitveno vojno. Roman je napisan berljivo, svoj vrhunec pa doseže v presunljivem finalu. Več o romanu, svojem razumevanju priljubljene zvrsti, o vlogi ljubezni in usodi, pa tudi, zakaj ne bere odlomkov iz svojih del na literarnih večerih, bo Feri Lainšček povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, posnetim v pisarni založbe Franc–Franc v Murski Soboti. Nikar ne zamudite.
Akademik Janko Kos se je najprej uveljavil kot literarni kritik, pozneje pa (med drugim) kot literarni zgodovinar in teoretik, prešernoslovec in urednik Prešernovega Zbranega dela, sourednik vrste zbirk, med drugim Literarnega leksikona, pa kot redni profesor na Oddelku za primerjalno književnost ter kot avtor vrste temeljnih del sodobne slovenske literarne vede, pred kratkim pa je v zbirki Beletrina pri Študentski založbi objavil prvi del svoje duhovne in socialne avtobiografije z naslovom Umetniki in meščani. Več o knjigi in še čem bo akademik Kos povedal v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
Zoran Knežević, avtor knjige kratke proze Dvoživke umirajo dvakrat, za katero je na novembrskem knjižnem sejmu prejel nagrado za najboljši knjižni prvenec, že pred izidom knjige na našem literarnem prizorišču ni bil neznan: zmagal je na dveh proznih mnogobojih, leta 2012 tudi na Arsovem natečaju za najboljšo kratko zgodbo. V oddaji Izšlo je bo v pogovoru s Tino Kozin govoril o svojem odnosu do leposlovja, o poti, ki ga je iz Vojvodine vodila v Slovenijo, o svojem udomačevanju v slovenščini in seveda o nagrajeni knjigi.
Prevajalec in dramatik Srečko Fišer je svojo prevajalsko pot začel leta 1982 s prevodom kratkega romana Obrat vijaka Henryja Jamesa, pozneje pa je poslovenil vrsto ključnih dramskih, proznih in lirskih avtorjev, med drugim tudi Sonete Williama Shakespearja in Izbrano poezijo Torquata Tassa. Pred kratkim je Fišer pri Cankarjevi založbi objavil še Stihe Michelangela Buonarrotija, ki je sebe videl predvsem kot kiparja in ki slovi tudi kot izjemen slikar, še kako vznemirljiv pa je kot pesnik. Fišerjev prevod tako nadaljujejo leta 1945 objavljeni Gradnikov prevod Michelangelovih Sonetov. V svojem prevodu sonetov je Fišer bližji pesniku, v izbor pa je uvrstil tudi njegove madrigale in nedokončane pesmi. Tako nam je približal renesančno doživljanje sveta, več o pesniku in svojem prevodu pa nam bo povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, slišali pa bomo tudi Michelangelov capitolo Zaprt sem, kot pečena je sredica v izvedbi dramskega igralca Marka Mandića. Nikar ne zamudite.
Konec lanskega leta je pri Založbi ZRC izšel Literarni atlas Ljubljane s podnaslovom 94 zgod in nezgod slovenskih književnikov v Ljubljani. Avtor besedila je literarni zgodovinar Marjan Dolgan, avtorici zemljevidov pa Jerneja Fridl in Manca Volk. Kako je atlas zasnovan, kako ga lahko uporabljamo, kdo so njegovi protagonisti, pa tudi marsikatero nezgodo književnikov, ki so živeli v Ljubljani, bo dr. Dolgan pojasnil v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
Novinar časnika Delo Branko Soban je konec lanskega leta objavil prvo knjigo intervjujev z naslovom Zločin brez kazni, pred kratkim pa pri isti založbi, pri založbi Sanje še drugo knjigo intervjujev Kazen brez zločina. Vendar naslov ni radoživo igranje z vrstnim redom besed, ampak lepo napoveduje temo knjige: svet, v katerem za močne in šibke ne veljajo enaka pravila. Sobanovi sogovorniki so junaki našega časa, ljudje, ki ne pristajajo na slabo, na teptanje človekovih pravic, na socialne krivice in nespoštovanje pravnega reda. Ob branju Sobanovih intervjujev se bralec zave, da je najboljši vseh svetov neskončno daleč od popolnosti, hkrati pa spozna ljudi, ki jim ni vseeno in ki s svojim delovanjem, etično držo ter vztrajnostjo ne pristajajo na minule in sodobne napake oblastnikov, kapitala, velesil. Z Brankom Sobanom se bo pogovarjal Marko Golja. Nikar ne zamudite.
Drago Jančar je zgodbo svojega novega romana Maj, november postavil v sodobnost, v oddaji Izšlo je pa nam bo povedal več o svojem romanesknem junaku, o mladeniču, ki se ne znajde najbolje v sodobni slovenski družbi, prebral pa bo tudi odlomek iz romana. Pripravlja Marko Golja, nikar ne zamudite.
Med slovenske bralce je nedavno prišla nova knjiga Polone Glavan, obsežen roman z naslovom Kakorkoli. Gre za tretje avtoričino leposlovno delo: pred tem sta bralce in kritike že prepričala njen knjižni prvenec, roman Noč v Evropi in knjiga kratke proze Gverilci. Že ob izidu slednje, bilo je to leta 2004, je Polona Glavan dejala, da si želi napisati družbeni roman – in prav to je oznaka, ki romanu Kakorkoli najbolj pritiče. O njegovem nastanku, o razmerju do prejšnjih knjig, predvsem pa seveda o ključnih vprašanjih, ki jih odpira, bo avtorica spregovorila v pogovoru s Tino Kozin.
Pesnik, prevajalec, literarni zgodovinar in teoretik Boris A. Novak je že v zgodnjem obdobju svojega ustvarjanja pisal tako kratke pesmi, na primer Definicije, kot tudi pesnitve (1001 stih, Kamnita Afrodita). Pred dnevi pa so pri novomeški založbi Goga izšli Zemljevidi domotožja, prva knjiga njegovega epa Vrata nepovrata. Če ste ob besedi ep morda zastrigli z ušesi, je to razlog več za poslušanje oddaje Izšlo je. Z Borisom A. Novakom, ki je ep upravičeno označil za svoj opus magnum, se je pogovarjal Marko Golja, pesnik pa nam bo prebral tudi uvodno pesem iz prvega speva Postava in sklepno pesem iz zadnjega speva v prvi knjigi epa z naslovom Zgodba. Nikar ne zamudite!
Neveljaven email naslov