Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Krizno obdobje predstavlja tudi veliko tveganje za korpucijo, saj se morajo zaradi zaostrenih razmer odločitve sprejemati hitro, nadzorni mehanizmi pa temu pogosto ne sledijo.
Živimo v izolaciji, komunikacija je omejena, pomembne odločitve se sprejemajo hitro, drugače kot prej, pogosto brez ustreznega nadzora. Čas koronavirusa skriva veliko korupcijskih tveganj in možnosti zlorab, ”vojni dobičkarji” imajo že polne roke dela …
”Čas epidemije koronavirusa predstavlja veliko tveganje za korupcijo, predvsem pa je ta še posebej povezana z zdravstvenim sistemom in javnim naročanjem.”
To je povedala dr. Alma Sedlar, mednarodna strokovnjakinja na področju preprečevanja korupcije, predsednica društva Transparency International Slovenija in nekdanja namestnica predsednika Komisije za preprečevanje korupcije, ko smo jo poklicali v Mjanmar, kjer dela že nekaj časa.
”Prva prioriteta vsake vlade v takih razmerah je, da naredi vse za varnost in zdravje ljudi, kar pa ne sme biti izgovor za pretirano krčenje temeljnih človekovih pravic in svoboščin in za ukrepe na področju zmanjševanja transparentnosti, ko gre za javni denar.”
Nadzor je v krizi morda celo pomembnejši kot v mirnem času, poudarja sogovornica, ki ima pri tem v mislih državne organe, civilno družbo in medije.
”Obstaja namreč nevarnost, da bi se koruptivne prakse, ki bi se vzpostavile v tem času, ko se je treba hitro odzvati, ohranile tudi takrat, ko bo epidemije konec, zato je vloga nadzornih ustanov, civilne družbe in medijev tako ključna, ne bi se jih smelo omejevati, saj morajo gledati pod prste odločevalcem, politikom in oblastnikom.”
Poudarja še vlogo žvižgačev v času koronavirusa, sploh v zdravstvu, v katerem je ogromno korupcijskih tveganj, ključnega pomena pa je, da je poskrbljeno za njihovo zaščito.
V Transparency International Slovenija so pred dnevi pozvali Upravo za javna plačila (UJP), naj nemudoma spremeni odločitev, da do preklica ne bo omogočala objave ažuriranih podatkov o transakcijah v breme registriranih zavezancev v skladu z Zakonom o dostopu do informacij javnega značaja. Te podatke povzema tudi Komisija za preprečevanje korupcije (KPK) za aplikacijo Erar. Tako se podatki v aplikaciji Erar od 17. marca nekaj dni niso posodabljali. Alma Sedlar razlaga, da so ljudje izražali veliko zaskrbljenost in da jih je, sodeč po odzivih, odločitev o neobjavljanju razjezila.
”Omejevanje dostopa do informacij ne pripomore k zaupanju v politiko, če ni zaupanja v vlado, ni zaupanja v njene ukrepe, zato lahko rečemo, da transparentnost v takšnih položajih rešuje življenja.”
KPK na svoji spletni strani sporoča, da so podatki v aplikaciji Erar spet posodobljeni. Dr. Alma Sedlar je poudarila, da je v občutljivem obdobju, v katerem živimo, transparentnost na področju preprečevanja korupcije zelo učinkovito zdravilo.
”V procese odločanja, ki so izvedeni ad hoc, bi bilo treba vključiti predstavnike nadzornih organov, to so KPK, računsko sodišče, FURS, policija, ki bi lahko s svojim znanjem pripomogli k blažitvi tveganj.”
Alma Sedlar ugotavlja, da bi bilo treba razmisliti o bolj strukturiranih protokolih za nakupe v kriznih položajih.
”V vsaki novi krizi odločevalci improvizirajo in to je odlična priložnost za vse tako imenovane vojne dobičkarje.”
Kako je ta hip v Mjanmaru, v Jangonu, kjer dr. Alma Sedlar živi in dela?
”Ta država ima srečo v nesreči, ker je bila tako dolgo in je še vedno izolirana. Še pred kratkim sem se šalila, da nas je tudi koronavirus obšel. A ni dolgo trajalo, pa so bili že odkriti prvi primeri, ki so prišli s potniki iz drugih držav. Presenetilo me je, kako so ljudje disciplinirani, še pred dnevi so se vedli kot običajno, potem ko jih je vlada prosila, naj bodo doma, so zdaj ulice skoraj prazne.”
Dr. Alma Sedlar je v pogovoru povedala, da svoje delo opravlja od doma. Pred dvema tednoma bi se še lahko vrnila v Slovenijo, a je ocenila, da človek ne more pobegniti pred virusom, ker so razmere povsod podobne.
”Prej ali slej se bo življenje vrnilo v ustaljene tirnice, vprašanje, s kakšnimi posledicami za človeštvo. Kljub vsej tej negotovosti pa je pomembno, da smo pripravljeni na čas po virusu, zato ne bi bilo prav, da koruptivnežem, zaslužkarjem, diktatorjem itd. pustimo, da izkoristijo krizo za svoje namene. Mi želimo normalno živeti naprej, kar se dogaja zdaj, pa ima lahko usodne posledice, če ne bomo pozorni.”
Ob tem dr. Alma Sedlar opozarja na nevarnosti, ki prežijo na nas v času koronavirusa, od vdiranja v našo zasebnost, korupcije do krčenja svoboščin in omejevanja svobode medijev.
”Vsega tega ne smemo dopustiti, če želimo še kdaj živeti v kolikor toliko normalni družbi.”
231 epizod
Kako virus deluje, kako se ga ubraniti, kateri ukrepi so nujni, kaj lahko pričakujemo? Verodostojne informacije, konkretna navodila, pojasnila strokovnjakov in nova spoznanja.
Krizno obdobje predstavlja tudi veliko tveganje za korpucijo, saj se morajo zaradi zaostrenih razmer odločitve sprejemati hitro, nadzorni mehanizmi pa temu pogosto ne sledijo.
Živimo v izolaciji, komunikacija je omejena, pomembne odločitve se sprejemajo hitro, drugače kot prej, pogosto brez ustreznega nadzora. Čas koronavirusa skriva veliko korupcijskih tveganj in možnosti zlorab, ”vojni dobičkarji” imajo že polne roke dela …
”Čas epidemije koronavirusa predstavlja veliko tveganje za korupcijo, predvsem pa je ta še posebej povezana z zdravstvenim sistemom in javnim naročanjem.”
To je povedala dr. Alma Sedlar, mednarodna strokovnjakinja na področju preprečevanja korupcije, predsednica društva Transparency International Slovenija in nekdanja namestnica predsednika Komisije za preprečevanje korupcije, ko smo jo poklicali v Mjanmar, kjer dela že nekaj časa.
”Prva prioriteta vsake vlade v takih razmerah je, da naredi vse za varnost in zdravje ljudi, kar pa ne sme biti izgovor za pretirano krčenje temeljnih človekovih pravic in svoboščin in za ukrepe na področju zmanjševanja transparentnosti, ko gre za javni denar.”
Nadzor je v krizi morda celo pomembnejši kot v mirnem času, poudarja sogovornica, ki ima pri tem v mislih državne organe, civilno družbo in medije.
”Obstaja namreč nevarnost, da bi se koruptivne prakse, ki bi se vzpostavile v tem času, ko se je treba hitro odzvati, ohranile tudi takrat, ko bo epidemije konec, zato je vloga nadzornih ustanov, civilne družbe in medijev tako ključna, ne bi se jih smelo omejevati, saj morajo gledati pod prste odločevalcem, politikom in oblastnikom.”
Poudarja še vlogo žvižgačev v času koronavirusa, sploh v zdravstvu, v katerem je ogromno korupcijskih tveganj, ključnega pomena pa je, da je poskrbljeno za njihovo zaščito.
V Transparency International Slovenija so pred dnevi pozvali Upravo za javna plačila (UJP), naj nemudoma spremeni odločitev, da do preklica ne bo omogočala objave ažuriranih podatkov o transakcijah v breme registriranih zavezancev v skladu z Zakonom o dostopu do informacij javnega značaja. Te podatke povzema tudi Komisija za preprečevanje korupcije (KPK) za aplikacijo Erar. Tako se podatki v aplikaciji Erar od 17. marca nekaj dni niso posodabljali. Alma Sedlar razlaga, da so ljudje izražali veliko zaskrbljenost in da jih je, sodeč po odzivih, odločitev o neobjavljanju razjezila.
”Omejevanje dostopa do informacij ne pripomore k zaupanju v politiko, če ni zaupanja v vlado, ni zaupanja v njene ukrepe, zato lahko rečemo, da transparentnost v takšnih položajih rešuje življenja.”
KPK na svoji spletni strani sporoča, da so podatki v aplikaciji Erar spet posodobljeni. Dr. Alma Sedlar je poudarila, da je v občutljivem obdobju, v katerem živimo, transparentnost na področju preprečevanja korupcije zelo učinkovito zdravilo.
”V procese odločanja, ki so izvedeni ad hoc, bi bilo treba vključiti predstavnike nadzornih organov, to so KPK, računsko sodišče, FURS, policija, ki bi lahko s svojim znanjem pripomogli k blažitvi tveganj.”
Alma Sedlar ugotavlja, da bi bilo treba razmisliti o bolj strukturiranih protokolih za nakupe v kriznih položajih.
”V vsaki novi krizi odločevalci improvizirajo in to je odlična priložnost za vse tako imenovane vojne dobičkarje.”
Kako je ta hip v Mjanmaru, v Jangonu, kjer dr. Alma Sedlar živi in dela?
”Ta država ima srečo v nesreči, ker je bila tako dolgo in je še vedno izolirana. Še pred kratkim sem se šalila, da nas je tudi koronavirus obšel. A ni dolgo trajalo, pa so bili že odkriti prvi primeri, ki so prišli s potniki iz drugih držav. Presenetilo me je, kako so ljudje disciplinirani, še pred dnevi so se vedli kot običajno, potem ko jih je vlada prosila, naj bodo doma, so zdaj ulice skoraj prazne.”
Dr. Alma Sedlar je v pogovoru povedala, da svoje delo opravlja od doma. Pred dvema tednoma bi se še lahko vrnila v Slovenijo, a je ocenila, da človek ne more pobegniti pred virusom, ker so razmere povsod podobne.
”Prej ali slej se bo življenje vrnilo v ustaljene tirnice, vprašanje, s kakšnimi posledicami za človeštvo. Kljub vsej tej negotovosti pa je pomembno, da smo pripravljeni na čas po virusu, zato ne bi bilo prav, da koruptivnežem, zaslužkarjem, diktatorjem itd. pustimo, da izkoristijo krizo za svoje namene. Mi želimo normalno živeti naprej, kar se dogaja zdaj, pa ima lahko usodne posledice, če ne bomo pozorni.”
Ob tem dr. Alma Sedlar opozarja na nevarnosti, ki prežijo na nas v času koronavirusa, od vdiranja v našo zasebnost, korupcije do krčenja svoboščin in omejevanja svobode medijev.
”Vsega tega ne smemo dopustiti, če želimo še kdaj živeti v kolikor toliko normalni družbi.”
Dve vzporedni temi vrhunskega športa in športa za vse se odpirata vzporedno in nista povezani zgolj s trenutnim stanjem v državi.
Trenutna kriza vpliva na duševno zdravje in lahko pri posamezniku povzroči nezadovoljstvo, potrtost, tudi obupanost in depresijo, pravi klinična psihologinja Špela Hvalec iz Psihiatrične bolnišnice v Idriji.
Ravnateljica osnovne šole Danile Kumar, mag. Mojca Mihelič, o tem, kako so se prilagodili z izobraževalnim procesom, ki za učence višjih razredov od ponedeljka poteka na daljavo.
Ker se koronavirus ne prenaša s krvjo, darovanje krvi poteka nemoteno. Kdo se lahko udeleži krvodajalske akcije in kje najdete seznam krvodajalskih akcij?
Jedro zdajšnjega problema je tudi v zanemarjenem kriznem komuniciranju.
Prof. dr. Maja Ravnikar z Nacionalnega inštituta za biologijo se ukvarja tudi z rastlinsko biotehnologijo, patofiziologijo, virologijo in bakterijami. Zanimalo nas je, kaj o prenosu koronavirusa prek aerosolov pravijo najnovejše raziskave, kako je z zračenjem prostorov, predvsem pa, zakaj in kdaj nositi zaščitno masko tudi na prostem.
Nemedicinske vidike, ki jih ustvarja aktualna koronadoba, komentira profesorica na ljubljanski Fakulteti za socialno delo Darja Zaviršek. Opozarja, da imajo ukrepi premalo posluha za partikularnosti.
Generalni direktor UKC Maribor o aktualnem dogajanju v njegovi bolnišnici, ukinjanju nekaterih programov, lažnih prerokih in o ranljivosti našega družbenega tkiva.
Kaj vse nam sporočajo aktualni podatki, kaj lahko izluščimo iz njih in kaj je mogoče napovedati za prihodnje tedne?
Kako priti na testiranje, kdo naj nas pripelje? Na praktična vprašanja glede jemanja brisov za testiranje na koronavirus odgovarja Mateja Škufca Sterle, predstojnica Splošne nujne medicinske pomoči v Ljubljani.
Po študiju medicine na tržaški univerzi je delovne izkušnje pridobival v ljubljanskem UKC in izolski bolnišnici. Preden je letos stopil na čelo Centra za nalezljive bolezni pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje, je bil zaposlen v novogoriški enoti NIJZ. Mario Fafangel, zdravnik epidemiolog, je tudi član strokovne skupine pristojne za covid-19.
Na Valu 202 redno objavljamo povzetke novejših spoznanj in objav v znanstvenem tisku o novem koronavirusu in obvladovanju koronavirusne bolezni. Tokrat je poudarek na vplivu debelosti na potek covida-19 in vse več raziskavah, ki preučujejo negativen vpliv bolezni na srce, več pa tudi o tem, kako bi lahko okužene zaznavali s pomočjo psov, in tem, da bi pri napovedi morebitnega hudega poteka bolezni lahko pri triaži pomagala tudi umetna inteligenca.
36-letna Kranjčanka Maja Kalan Pongrac o več kot teden dni trajajočem čakanju na diagnozo 'razliti slepič'. Opozarja na dostopnost primarnega zdravstva in hudo kadrovsko stisko na področju radiologije na Gorenjskem.
Idealizirana podoba srečnih družin, ki naj bi v času ukrepov končno našla čas zase, se spoznavala, družila in se še bolj povezala, za mnoge ostaja povsem nedosegljiva.
Dr. Miroslav Petrovec, predstojnik Inštituta za mikrobiologijo, o trenutnih razmerah v povezavi s povečanim številom testiranj na novi koronavirus v državi.
Že od začetka marca je celotno delovanje v zdravstvu podrejeno ukrepom zaščite pred okužbo z novim koronavirusom, kar ima poleg nujne zaščite pred širjenjem tudi številne stranske učinke.
Če sodimo po objavah na družbenih omrežjih in v medijih, lahko razberemo, da odpor proti zaščitnim maskam in drugim preventivnim ukrepom za boj proti epidemiji covida, narašča. Postaja vedno bolj glasen in agresiven. Mnenja se krešejo tudi okoli vprašanja: »Zaščitne maske da ali ne?« V Intelekti odgovarjajo doktorji znanosti iz šestih različnih strok: fizičarka prof. dr. Maja Remškar (Institut Jožef Stefan), infektolog in specialist intenzivne medicine Tomaž Vovko (Infekcijska klinika Ljubljana), komunikologinja prof. dr. Tanja Kamin (FDV), virologinja in biotehnologinja prof. dr. Maja Ravnikar (NIB), filozof prof. dr. Igor Pribac (Filozofska fakulteta Ljubljana) in kirurg prof. dr. Uroš Ahčan (UKC Ljubljana). V središču tokratne Intelekte so zaščitne maske. Kaj o zaščitnih maskah vemo do zdaj? Zakaj nam je stroka maske najprej odsvetovala, zdaj pa jih priporoča? Kaj o maskah drži in kaj ne? Odgovore je iskal Iztok Kônc. Foto: Engin_Akyurt/ Pixabay
Strnili smo najnovejša spoznanja in objave v znanstvenem tisku o novem koronavirusu in obvladovanju koronavirusne bolezni.
V Sloveniji odmeva obsežna nemška študija, ki je bila v zadnjih dneh julija objavljena v ugledni znanstveni reviji Lancet. Raziskovalci so pregledali zdravniške kartone več kot 10.000 bolnic in bolnikov, ki so se zaradi covida-19 zdravili v nemških bolnišnicah. Na osnovi podatkov so ugotovili, da je vsak peti bolnik s covidom, ki so ga sprejeli v bolnišnico, umrl; od tistih, ki so dihali s pomočjo ventilatorja, pa kar vsak drugi. »Podatki so zaskrbljujoči,« pravi infektolog prof. dr. Andrej Trampuž, ki dela na Kliniki Charite v Berlinu. Zaskrbljen je, ker si ljudje zaradi strahu pred epidemijo zatiskajo oči. Več pa v Ultrazvoku. Dr. Trampuža je v Berlin poklical Iztok Konc. Foto: TV Slovenija
Raziskovalci pri nacionalni raziskavi o razširjenosti bolezni covid-19 v Sloveniji precej znižali ocene prekuženosti; imunolog Alojz Ihan nove rezultate komentira kot pričakovane.
Neveljaven email naslov