Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Bliža se dan, ko bomo po vsej Evropi praznovali 70. obletnico konca druge svetovne vojne. Pomemben mejnik v svetovni in tudi lokalni zgodovini nas je vodil pri urejanju tokratne Kulturne panorame. Zato smo pripravili prispevek o drugačnem pogledu na obdobje po koncu druge svetovne vojne, kot ga v svojem delu Podivjana celina predlaga britanski avtor Keith Lowe; svoj pogled na obdobje druge svetovne vojne, kot so jo doživeli prebivalci Celja, nam predstavlja fotograf Josip Pelikan, katerega razstava Mesto pod škornjem je te dni na ogled v Celju. V naslednjem prispevku se od druge svetovne vojne oddaljujemo in segamo še globlje v zgodovino, kot se predstavlja na razstavi Ko mrtvi žive uče – anatomija skozi čas. Potem pa se vrnemo v današnji trenutek, čisto pred kratkim so se je namreč v dveh slovenskih gledališčih, Slovenskem narodnem gledališču Drama Maribor in Slovenskem mladinskem gledališču dogodile spremembe v vodstvu gledališč. Pred koncem oddaje, skozi katero vas bom pospremila Petra Tanko, pa še o svetovni razstavi Expo 2015, ki so jo včeraj odprli v Milanu. Vabimo vas k poslušanju!
921 epizod
Likovne razstave, literarni dogodki, nagrade in priznanja, festivali, kulturna politika … vse to so teme tedenskega pregleda najpomembnejšega dogajanja na področju kulture.
Bliža se dan, ko bomo po vsej Evropi praznovali 70. obletnico konca druge svetovne vojne. Pomemben mejnik v svetovni in tudi lokalni zgodovini nas je vodil pri urejanju tokratne Kulturne panorame. Zato smo pripravili prispevek o drugačnem pogledu na obdobje po koncu druge svetovne vojne, kot ga v svojem delu Podivjana celina predlaga britanski avtor Keith Lowe; svoj pogled na obdobje druge svetovne vojne, kot so jo doživeli prebivalci Celja, nam predstavlja fotograf Josip Pelikan, katerega razstava Mesto pod škornjem je te dni na ogled v Celju. V naslednjem prispevku se od druge svetovne vojne oddaljujemo in segamo še globlje v zgodovino, kot se predstavlja na razstavi Ko mrtvi žive uče – anatomija skozi čas. Potem pa se vrnemo v današnji trenutek, čisto pred kratkim so se je namreč v dveh slovenskih gledališčih, Slovenskem narodnem gledališču Drama Maribor in Slovenskem mladinskem gledališču dogodile spremembe v vodstvu gledališč. Pred koncem oddaje, skozi katero vas bom pospremila Petra Tanko, pa še o svetovni razstavi Expo 2015, ki so jo včeraj odprli v Milanu. Vabimo vas k poslušanju!
Kdo so prejemniki Jakopičevih nagrad in priznanj ter nagrade vstajenje, kaj razstavljajo v Celovcu in Ljubljani, kaj je novega v Cankarjevem domu in kako spodbujati kulturno-umetnostno vzgojo za odrasle? Odgovore dobite v oddaji.
Tedenski pregled začenjamo s priznanji pravkar zaključenega 53. Tedna slovenske drame v Kranju, nadaljujemo z vsebino zadnje seje Nacionalnega sveta za kulturo, po tem pa se lotimo prvega srečanja raziskovalnega projekta pod vodstvom Fakultete za arhitekturo o trajnostnem pristopu revitalizacije nepremične dediščine na podeželju in manjših krajih pretekli teden. Sledijo vtisi z razstav: "Figuralika. Izbrani primeri iz slovenske umetnosti" v ljubljanski Cukrarni, "Ljubljana se klanja Sloveniji VII.", tokrat Jesenicam v Galeriji Vžigalica v glavnem mestu, za sklep pa predstavljamo pogovor z mariborskim slikarjem in grafikom Bogdanom Čobalom ob njegovem življenskem jubileju. FOTO: Plakat 53. Tedna slovenske drame VIR: https://www.tsd.si/
Z nastopom britanske pisateljice Bernardine Evaristo se je v Ljubljani končal letošnji Festival Fabula – literature sveta. V Mariboru so podelili najvišja priznanja na področju kulture in umetnosti, poimenovana po pesniku Janku Glazerju – nagrado za življenjsko delo je prejel založnik in zbiralec Primož Premzl, podelili pa so tudi Glazerjeve listine. V Kranju so podelili nagrade Združenja dramskih umetnikov Slovenije – za življenjsko delo so nagradili igralko Milado Kalezić in režiserja Dušana Mlakarja. Na ZRC SAZU so priredili kolokvij o filozofiji Renéja Descartesa. V Slovenskem etnografskem muzeju v Ljubljani so odprli razstavo Peš, s kolesom, vlakom in tovornjakom, v Koroški galeriji likovnih umetnosti v Slovenj Gradcu pa skupinsko razstavo Podobe narave.
V tedenskem pregledu se bomo najprej posvetili festivaloma, festivalu kulturno-umetnostne vzgoje Bober in festivalu radijske igre z naslovom »Poslušati skupaj« za najmlajše in najstarejše, predvsem pa za ranljive. Izveste tudi, kaj so govorili na strokovnem posvetu "Z otrokom v gledališče" v Mariboru, posebna pozornost pa gre tokrat predlogu novogoriških dediščinskih ustanov o razglasitvi frančiškanskega samostanskega kompleksa v Kostanjevici pri Gorici, grobnice Bourbonov in Škrabčeve knjižnice za spomenik državnega pomena. Slišali boste prve vtise z razstave fotografij rek z naslovom "Okoljski odtisi" v Cankarjevem domu v Ljubljani. Pred ponedeljkovim začetkom pa še napovedno o 53. Tednu slovenske drame v Kranju. FOTO: Kelih iz frančiškanskega samostana Kostanjevica pri Novi Gorici VIR: foto Ožbej Černe https://goriskimuzej.si/aktualno/posts/razstava-sakralnih-predmetov-na-kostanjevici
37. Slovenski glasbeni dnevi 21. 3. – 2. 4. 2023, 26. Pripovedovalski festival v Cankarjevem domu, Retrospektiva slovenskega filma na Dunaju, Odprtje mednarodne razstave Hand Made ali Ročno delo v Mestni galeriji Ptuj, Trojezični Festival komičnega gledališča KOMIGO v Gorici, Zbiranje predlogov za novi Nacionalni program za kulturo.
V pregledu kulturnega dogajanja vas seznanjamo z dogodki, s katerimi bo zaznamovano Tavčarjevo leto, predstavljamo dobitnico nagrade Lydie Wísiakove in prejemnike nagrad za izjemne dosežke na področju baletne umetnosti ter razmišljamo o tem, kakšna usoda čaka zbirko kipov s posestva Brdo pri Kranju. Ogledali pa smo si tudi tri razstave.
V Ljubljani se je pravkar začel že XX. Festival literature sveta Fabula, in mi vam tokrat predstavljamo osrednje poudarke. Prav tam že od četrtke poteka 24. Mednarodni feministični in kvirovski festival Rdeče zore, ki se bo zaključil konec prihodnjega tedna. Bili smo na razpravi o rabi in nerabi našega jezika na nekaterih tujih spletnih platformah na Odboru za kulturo državnega zbora. Predstavljamo tudi osnoven uvid v pregledno razstavo o večletnem delu "platforme za sodobno raziskovalno umetnost KonS" v ljubljanski Cukrarni, obiskali pa smo še razstavo "Objekt iz prostora" v Galeriji Miklove hiše v Ribnici. FOTO: Utrinki iz delavnic Platforme KonS v Cukrarni VIR: https://kons-platforma.org/dogodki/konsekvence-%e2%89%a1-park-delavnic/
O razstavah Ukrajina pripoveduje, Mama, jaz nočem vojne in Gubec: razbojnik ali junak, pa o znanstvenem simpoziju o Dušanu Jovanoviću in treh jubilejih – 30-letnici Kulturno-umetniškega društva Apokalipsa, 50-letnici Pilonove galerije Ajdovščina in 90-letnici arhiva Maribor, ter o prihajajočih Dnevih komedije v Celju.
Tokratne uvodne teme so v znamenju dveh razstav v Ljubljani in ene v Celju: v ljubljanski Galeriji Jakopič je na ogled izbor fotografij iz arhiva nizozemske agencije Noor images, v Galeriji Vodnikove domačije, ki začasno gostuje v Trubarjevi hiši, pa si že lahko ogledate skupinsko razstavo mlade ilustracije z naslovom Tu nas najdete; ob 110. obletnici rojstva so v Pokrajinskem muzeju Celje odprli razstavo v spomin na Franja Felicijana, med drugim nekdanjega sodelavca arhitektov Jožeta Plečnika in Eda Mihevca. V Novem mestu so predstavili že deveto monografijo o rezultatih arheoloških izkopavanj prazgodovinskega najdišča na Kapiteljski njivi, napovedno pa predstavljamo že 11. Gibanico, bienale slovenske sodobne plesne umetnosti, ki bo v Ljubljani potekala v drugi polovici prihodnjega tedna. FOTO: Sredi fotomontaže je Franjo Felicijan, 1913 – 1994 VIR: Nataša Žmaher, hrani Pokrajinski muzej Celje
Še vedno odzvanja dogajanje okrog kulturnega praznika in podelitve Prešernovih nagrad; predstavljamo strokovne pomisleke glede združevanja muzejev, opozarjamo na medmuzejski projekt ob 450. obletnici hrvaško-slovenskega kmečkega upora, govorimo o razstavi Marcela Valentinija Originalni ponaredki v ljubljanski galeriji Vžigalica in o razstavi Suzane Brborović v Mestni galeriji Nova Gorica. Pozornost namenjamo umetniški zbirki tovarne Talum in se veselimo dragocenega posnetka, ki ga bo poslej hranil Program Ars.
Ali ste kdaj razmišljali o času čez slabe 3 milijarde let na Zemlji? V ljubljanski galeriji "Osmo/za"si lahko ogledate človeško predstavitev tega stanja. Sicer pa se bomo spomnili 120-letnice Pokrajinskega muzeja Maribor in pravkar odprte "Kurentove hiše" na Ptuju, kjer se je že začelo predpustno rajanje. Predstavili bomo tudi 2 novi razstavi v Galeriji Murska Sobota, izbor slik Janeza Bernika in razstavo "Terra Pannon" domačina z imenom Endre Gönter. Avtor državne proslave ob Prešernovem dnevu Matjaž Farič pa bo razmišljal o pripravah in njeni vsebini. foto: Kurenti prinašajo starodavna preprosta sporočila o koncu starega in začetku novega - kaj pa državne proslave? vir: zveza-kurentov.si
Pregled kulturnih dogodkov začenjamo s predstavitvijo programa letošnjega festivala Borštnikovo srečanje; nadaljujemo v Frankfurtu, v katerem je prva izvedba opere Blühen, Razcvet, skladatelja Vita Žuraja prejela imenitne odzive. Predstavili bomo tudi letošnjo prejemnico Tischlerjeve nagrade Milko Kriegl, program Art, s katerim NLB-skupina spet začenja naložbe v sodobno umetnost, in dve razstavi. V Lutkovnem gledališču v Ljubljani vabijo na ogled razstave Otroci gledalci, v galeriji Fotografija pa razstavlja Mankica Kranjec. Oddajo Kulturna panorama pripravljamo v uredništvu za kulturo tretjega programa – Programa Ars. Glasbena oprema: Tina Ogrin, tonska mojstrica je Klara Otorepec, urednica je oddaje Tina Kozin.
V Slovenskem etnografskem muzeju v Ljubljani so odprli razstavo Belo zlato: zgodbe o bombažu. Opozarjamo na razstave: Zora Stančič razstavlja v Peterokotnem stolpu Ljubljanskega gradu, v Galeriji mesta Ptuj je na ogled Inventura 2.0 - sodobnih ptujskih likovnih ustvarjalcev, v ljubljanskem Škucu pa so odprli razstavo z naslovom Kakorkoli že, kmalu bo vse pozabljeno. Predstavljamo program Tedna slovenske drame in razkrivamo besedo leta 2022. Glasbena oprema Tina Ogrin, tonski mojster Robert Markoč, redakcija Staša Grahek.
Letos Pokrajinski muzej Ptuj Ormož beleži 130 letnico ustanovitve, tako bomo povzeli njegove ključne razvojne mejnike in predstavili tekoči program. Ob dokumentarnem filmu "Jaz sem mravljišče drobnih smrti" se spominjamo pokojnega pesnika in pisatelja Milana Vincetiča, ob novi razstavi v Galeriji ZDSLU v Ljubljani pa predlani preminulega slikarja in grafika Lada Pengova. Izpostavljamo tudi pravkar predstavljeno zgodovinsko delo o "mejni reki Idriji" Franca in Zorana Jerončiča, ki sta prečesala to stoletja staro mejo med Serenissimo in Habsburgi. V celjskem Knežjem dvoru pa si lahko ogledate razstavo z naslovom "Ljubíja- zaklad pod skalo" o lani jeseni v Zgornji Savinjski dolini najdenih predmetih iz poznorimskega obdobja – tam so takšne najdbe našli prvič. FOTO: Panorama osrednjega sedeža Pokrajinskega muzeja Ptuj Ormož ob reki Dravi VIR: Pokrajinski muzej Ptuj Ormož
Začenjamo z vladno razglasitvijo, da bo leto 2023 leto pisatelja in politika Ivana Tavčarja in arhitekta Edvarda Ravnikarja, nova vlada pa je lansko 100-letnico rojstva partizana in pesnika Karla Destovnika- Kajuha tozadevno v letošnje leto vključila naknadno. Vodja Agencije za knjigo Katja Stergar bo osvetlila navzočnost slovenske knjige na letošnjem knjižnem sejmu v Frankfurtu na Majni, direktorica Natalija Polenec bo povzela, kaj ob letošnji 100-letnici ustanovitve pripravlja Slovenski etnografski muzej, od treh letošnjih evropskih prestolnic kulture posebej predstavljamo madžarski Veszprém, pred koncem pa bo odgovorna urednica programa Ars Ingrid Kovač Brus napovedala obeležitve naše letošnje 60-letnice začetka oddajanja.
Boris Pahor ni nikoli obupal, čeprav je doživel grozote vseh treh totalitarnih režimov, na katere je opozarjal mednarodno skupnost. Še v zadnjih letih življenja, ko je umiralo njegovo telo, je v njem tlela silna energija, ki jo je izžareval. Njegova smrt v 109. letu starosti je bila eden izmed dogodkov, ki so vzbudili največ pozornosti na področju kulture, pa tudi širše. Poslovil se je tudi Kajetan Gantar, ki je skupaj z zborovodjem Mirkom Cudermanom prejemnik Prešernove nagrade za življenjsko delo v letu 2022. Dobili smo novo ministrico za kulturo Asto Vrečko. Na začetku njenega mandata je izbruhnila afera, povezana s ponaredki v narodnem muzeju, razvedelo se je tudi za zlorabo v primeru Fotopub. Nobelovo nagrado za književnost je prejela francoska pisateljica Annie Ernaux, nagrada Ingeborg Bachmann, ki velja za eno najpomembnejših literarnih nagrad na nemškem govornem območju, pa je šla v roke slovenski pisateljici Ani Marwan. Pregledali bomo, kateri so bili filmi, razstave, predstave in knjige leta, ki jih priporočamo. Poslušajte nas, ko bomo odstirali svetle, pa tudi manj svetle plati leta 2022 na področju kulture.
V središču današnje oddaje: Nagradi Staneta Severja Ivi Krajnc Bagola in Juriju Zrnecu, finalistke za besedo leta 2022, predvsem pa razstave v Ljubljani: v NUK-u je na ogled razstava o Karlu Destovniku Kajuhu - Čas življenja in čas smrti, v Moderni galeriji so odprli razstavo Od blizu: Ohranjanje, varovanje in konserviranje-restavriranje del moderne in sodobne umetnosti, v galeriji Spomeniškovarstvenega centra si je mogoče ogledati razstavo Živimo prostor: Premišljeno z naravo in arhitekturo, v galeriji Dessa pa razstavo z naslovom Skupaj znamo najbolje: slovenski inženirsko-arhitekturni dosežki. Izbor glasbe Tina Ogrin, tonski mojster Maks Pust, urednica oddaje Staša Grahek.
Tedenski pregled se tokrat začne s tremi novimi razstavami: v Umetnostni galeriji Maribor je na ogled pregled dosežkov in življenja modernističnega arhitekta Saše Deva, 1903–1967, ki je od obdobja med vojnama do sredine stoletja mestu vtisnil sodobno podobo, v ljubljanski Galeriji Cankarjevega doma pa je odprta velika naravoslovna razstava "V vrtincu sprememb". Tamkajšna Moderna galerija se je z razstavo spomnila 100. obletnice rojstva pokojnega slikarja in profesorja Marijana Tršarja, kaže pa, da so arhitekti izbrali ekipo, ki bo predstavljala državo na beneškem arhitekturnem bienalu prihodnje leto. V glavnem mestu so filozofinje in filozofi iskali povezave Hegla, žensk in feminizma v luči logike in politike spolnih razlik, ministrstvo za kulturo pa je gostilo razpravo o preprečevanju spolnega nadlegovanja in nasilja v kulturi in izobraževanju. FOTO: Gradnja palače okrožnega urada za zavarovanje delavcev v Mariboru med 1930-32, danes Zdravstveni dom A.Drolca VIR: arhiv MAO
Predstavljamo mednarodni znanstveni simpozij Slovenci in Karađorđevići, ki je bil organiziran v Mariboru, bili smo na okrogli mizi o Jožetu Plečniku na Dunaju, obiskali smo nekaj razstav – skupinsko na Koroškem z naslovom Zbirke za solidarno prihodnost, dve v Ljubljani, prvo pred Arhivom Republike Slovenije, Ko so nam zvezde naklonjene … Zgodovina jezuitskega kolegija, in drugo v galeriji Vžigalica, v kateri se z razstavo Konstruirane krajine predstavlja italijanski umetnik Leone Contini, pa mariborsko svetlobno-zvočno razstavo Globoka modrina si ter skupinsko razstavo v Vili Vipolže v sklopu mednarodnega vizualnega festivala Art Circle/Krog umetnosti.
V panoramskem zvočnem popotovanju bomo danes razkrili imena Prešernovih nagrajencev in nagrajencev Prešernovega sklada, takoj zatem pa se pomudili pri zavezah visoke politike h gradnji nove stavbe Narodne in univerzitetne knjižnice, NUK 2. Pogledali bomo na Ig, kjer zaključujejo projekt Interpretacija biotske raznovrstnosti in dediščine kolišč na ljubljanskem Barju, podrobneje pa se bomo posvetili še nekaterim razstavam in dogajanju ob 222. obletnici Prešernovega rojstva, ki jo bo zaznamoval pestri Ta veseli dan kulture; med drugimi razstavi slovenskega impresionista Mateja Sternena v Narodni galeriji, razstavi Mitja Ficka in Marka Jakšeta v Mestni galeriji Ljubljana in 40 let sem delal, Hlapec Jernej – od Cankarja do Skrbinška in Delaka, na Slovenskem gledališkem inštitutu. Vabimo vas k poslušanju!
Neveljaven email naslov