Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Labirintih sveta ponujamo komentirani preplet mednarodnih političnih in družbenih tokov, v katerih se zrcali svetovno dogajanje iztekajočega se tedna. Ob petkih ob 14.30 na Prvem.
Veliko zarečenega kruha in političnih puhlic
Nemško Vrhovno sodišče z novo sodbo v aferi »dieselgate« sporoča, da velike korporacije niso nad zakonom! Kritiki v Veliki Britaniji afero visokega vladnega svetovalca primerjajo s fevdalnimi časi, ko pravila vedenja za večino veljajo, vendar se izbranci nanje požvižgajo. Evropska komisija predlaga 1850 milijard evrov za celovit finančni sveženj okrevanja. Pandemija je v Rusiji dosegla vrhunec in predsednik Putin je vojaško parado ukazal za 24. junij. Tudi v Braziliji so v spopadu z virusom najbolj prizadeti že sicer socialno ogroženi in ranljivi sloji, v ZDA je število smrti preseglo 100 tisoč, kot marsikje drugje so ukrepi in pristopi v boju s pandemijo netivo političnih spopadov.
917 epizod
Labirinti sveta so redna tedenska oddaja zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija. V njej novinarke in novinarji svetovno dogajanje označujejo in osmišljajo z izvirnim besedilom in ilustrirajo z izbrano glasbo ter z avtentičnimi tonskimi posnetki in izjavami neposrednih udeležencev, od politikov, predstavnikov nevladnih organizacij do naključnih predstavnikov javnega mnenja. Oddaja tako ponujaja enkraten radiofonski preplet mednarodnih političnih in družbenih trendov v katerih se zrcali svetovno dogajanje iztekajočega tedna. 15-minutna oddaja je na sporedu na 1. programu Radia Slovenija vsak petek ob 14.30, ponovitev na 1. programu je v soboto ob 13.45.
V Labirintih sveta ponujamo komentirani preplet mednarodnih političnih in družbenih tokov, v katerih se zrcali svetovno dogajanje iztekajočega se tedna. Ob petkih ob 14.30 na Prvem.
Veliko zarečenega kruha in političnih puhlic
Nemško Vrhovno sodišče z novo sodbo v aferi »dieselgate« sporoča, da velike korporacije niso nad zakonom! Kritiki v Veliki Britaniji afero visokega vladnega svetovalca primerjajo s fevdalnimi časi, ko pravila vedenja za večino veljajo, vendar se izbranci nanje požvižgajo. Evropska komisija predlaga 1850 milijard evrov za celovit finančni sveženj okrevanja. Pandemija je v Rusiji dosegla vrhunec in predsednik Putin je vojaško parado ukazal za 24. junij. Tudi v Braziliji so v spopadu z virusom najbolj prizadeti že sicer socialno ogroženi in ranljivi sloji, v ZDA je število smrti preseglo 100 tisoč, kot marsikje drugje so ukrepi in pristopi v boju s pandemijo netivo političnih spopadov.
Ameriški predsednik Donald Trump se je spet zapletel. Potem ko je na novinarski konferenci z ruskim predsednikom Vladimirjem Putinom izjavil, da ne vidi razlogov, da bi bila Rusija odgovorna za vmešavanje v ameriške predsedniške volitve, je več kot en dan kasneje, po hudih kritikah, da bolj kot domačim obveščevalnim agencijam zaupa Rusiji, te svoje besede obrnil okrog. Menda je v resnici hotel reči ravno nasprotno od tistega, kar je rekel. Nekaj dni po koncu svetovnega prvenstva v nogometu, na katerem so naši sosedje z osvojenim drugim mestom dosegli zgodovinski uspeh, so mladi tajski nogometaši, ki so bili prejšnji teden rešeni iz jame, odšli iz bolnišnice. Avtorica: Špela Novak.
Prej kot so napovedovale prvotne pesimistične ocene, je reševalcem iz podzemne jame na severu Tajske uspelo rešiti celotno mladoletno nogometno ekipo in trenerja, ki so bili v temi ujeti več kot dva tedna. Slabih devet mesecev pred slovesom Združenega kraljestva iz Evropske unije sta britansko vlado zapustila ministra za brexit in zunanje zadeve. Združene države še naprej majejo trenutno svetovno ureditev, tudi tako, da na uvoz kitajskih izdelkov uvajajo nove in nove carinske dajatve. Medtem ko se je v Bruslju odvilo vrhunsko zasedanje Severnoatlantskega zavezništva, v dežela na južni strani Alp oklevanje – naj arbitražno godljo na sodišče Evropske unije pelje ta ali prihodnja vlada. Avtor: Luka Robida.
Bo spreminjanje migracijske politike Nemčije povzročilo domino učinek vzdolž balkanske migrantske poti? Na Tajskem pa se po srečnem odkritju vseh 12-ih tajskih dečkov in njihovega nogometnega trenerja živih in zdravih v nepoplavljenem delu jame na severu države, nadaljuje njihovo reševanje. Evropske oblasti so se končno odločile prisluhniti ljudem, ki jih moti dvakrat letno prestavljanje ure. Avtorica: Rajka Pervanje.
Projekt skupne Evrope je zaradi vse hujšega razkola glede politike do priseljevanja resno ogrožen. Tudi v Združenih državah Amerike Trumpova politika ločevanja migrantskih otrok od staršev buri duhove, protipriseljenska in protimuslimanska retorika pa spodbujata primerjave z zloglasnimi preteklimi časi. Skozi Labirinte sveta vas bo vodila Sandra Brankovič.
Preden se z otroki napotite v Združene države Amerike, se pozanimajte, kakšni so postopki, da vam vrnejo otroke, če vam jih na meji slučajno odvzamejo. Takšno opozorilo sicer zveni kot slaba šala, a je bila to, do nedavnega, resna nevarnost, zlasti za tiste, ki nimajo urejenih papirjev za bivanje v ZDA. Predsednik Trump je šele v sredo ukazal konec ločevanja otrok od staršev migrantov, ki je v Ameriki in svetu dvignilo toliko prahu. Podrobneje o tem govorimo v oddaji Labirinti sveta. V njih se obregnemo tudi ob vedno nove domislice evropskih politikov, s katerimi se želijo otresti beguncev. Pod drobnogled pa smo vzeli krhki dogovor med Skopjem in Atenami o novem imenu za nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Avtor: Matej Šurc.
Veliko pričakovanj je bilo od dolgo napovedovanega, vmes celo odpovedanega srečanja ameriškega in severnokorejskega predsednika Donalda Trumpa in Kim Džong-Una. Pri oceni doseženega dogovora o jedrski razorožitvi – brez časovnih ciljev – pa moramo vendarle biti previdni. Prav tako je vprašljivo uresničevanje drugega prelomnega dogovora, sprejetega ta teden, to je med Atenami in Skopjem o imenu Makedonije – po novem Republike severne Makedonije. Avtorica: Špela Novak.
Je res energija tista, ki usmerja svetovne politične tokove? Kako je danes z našimi tradicionalnimi vezmi, s skupnimi vrednotami? Kaj je tisto, kar nas združuje? Ali še lahko govorimo o bratskih odnosih? Ali pa nas brate in sestre povezujejo naftne in plinovodne cevi? Če je tako, potem bosta Rusija in Avstrija kmalu sestri in morda je to povod, da na Dunaju nekoč pripravijo tudi srečanje med predsednikoma Trumpom in Putinom. O tem in še čem se bomo spraševali v tokratnih Labirintih sveta z voditeljem Marjanom Vešligajem.
Belgijo je pretresel teroristični napad, Italija pa se sooča s političnimi pretresi. Ni jasno, ali bosta liga in Gibanje petih zvezd poskušali ponovno sestaviti vlado, ali bo to oblikoval tehnični mandatar ali pa bo prišlo do predčasnih volitev. Politična kriza pa že negativno vpliva na že tako ne preveč vitalno italijansko gospodartvo. Pretres je bila tudi smrt ruskega novinarja Arkadija Babčenka, kritika Putinovega režima, in potem novica, da je živ, da je vse skupaj bila le akcija ukrajinske obveščevalne službe, umor Babčenka pa zaigran. Avtor: Tomaž Gerden.
Le dobra dva tedna pred napovedanim ameriško-severnokorejskim vrhom je Donald Trump odpovedal srečanje s Kim Đong Unom. Katera stran se je pogajala s figo v žepu, kdo je hotel uveljaviti svoj interes? Washington od Pyongyanga zahteva popolno jedrsko razorožitev. V oddaji tudi o vprašanju, ali so Evropski parlamentarci zadovoljni z odgovori prvega moža Facebooka Marka Zuckerberga, ki so ga zaradi spornih ravnanj njegovega socialnega omrežja poklicali na zagovor. Osvetlili smo tudi ameriški problem zasvojenosti s puškami in pištolami, kajti vnovičen strelski pokol, ki ga je mladoletnik zagrešil v Teksasu, sploh ni sprožil zahtev po strožji zakonodaji nadzora nad orožjem. Avtor: Matej Šurc.
Severna Koreja je v prepričanju, da so skupne vojaške vaje Južne Koreje in Združenih držav Amerike v nasprotju z zgodovinsko deklaracijo o normalizaciji odnosov med Korejama, s katero sta se državi zavezali, da se bosta vzdržali sovražnih dejanj ena proti drugi, odpovedala načrtovane pogovore o spravi z Južno Korejo in zagrozila z odpovedjo vrha z ameriškim predsednikom Donaldom Trumpom 12-ga junija v Singapurju. Medtem je iranska diplomatska ofenziva je osamila ZDA v njenem nasprotovanju jedrskemu sporazumu. Avtorica: Rajka Pervanje.
Svetovna stabilnost se je v teh dneh nevarno zamajala po ameriškem umiku iz sporazuma z Iranom. Medtem ko se z vsega sveta vrstijo izrazi obžalovanja in zaskrbljenosti, Trumpovi odločitvi zadovoljno pritrjujejo v Izraelu in Savdski Arabiji. Bolje kaže odnosom med Washingtonom in Severno Korejo, potem ko so v Pjonjangu izpustili tri zaprte Američane. Ruski predsednik Putin je začel še en šestletni predsedniški mandat. Sprehodili pa se bomo tudi skozi zapletene labirinte italijanske politike, kjer je predsednik Mattarella zagrozil z novimi parlamentarnimi volitvami. Avtor: Blaž Ermenc.
Svet je nedeljiva celota in en dogodek lahko sproži vrsto drugih. Zaradi uspeha vladnih sil v državljanski vojni v Siriji, so se okrepili pritiski na Iran. Blizu je tudi Armenija, ki doživlja svojo verzijo obarvanih revolucij. Ali se lahko obudi tudi zamrznjen konflikt v Gorskem Karabahu? Kako varen je Balkan pred novim kupčkanjem velikih sil? Vse kaze da se Iran ne bo mogel izogniti novim sankcijam, tudi ce bi popustil glede jedrskegak sporazuma. Morda bi krizo lahko resevali v sodelovanju z Rusijo za kar pa bi bilo nujno vsesplosno izboljsanje njenih odnosov z Zahodom. Vabljeni v Labirinte sveta z Marjanom Vešligajem.
dnosi med Južno in Severno Korejo doživljajo otoplitev. Ali je možna tudi denuklearizacija korejskega polotoka? Ameriški predsednik Trump naj bi se maja ali junija sešel z raketarčkom, kot je še nedavno imenoval severnokorejskega diktatorja Kim Jong Una. Svoje grožnje je zdaj preusmeril proti Iranu. Kako uspešna bosta francoski predsednik Macron in nemška kanclerka Merklova v prepričevanju Trumpa pri številnih mednarodnih vprašanjih? Avtorica oddaje: Sandra Brankovič.
Ne da bi preiskovalci organizacije za prepoved kemičnega orožja opravili svoje delo in ugotovili, ali se je v sirski Dumi res zgodil napad s tovrstnim orožjem, so ZDA, Francija in Velika Britanija brez odobritve Varnostnega sveta Združenih narodov izvedle usklajene napad na tarče, kjer naj bi režim sirskega samodržca Asada hranil in proizvajal kemično orožje. Zahodne zaveznice naj bi razpolagale z oprijemljivimi dokazi, potrditev so dobile tudi novinarske ekipe, ki so se prebile v Dumo, a nismo pozabili, s kakšno lahkotnostjo so o dokazih govorili pred napadi na režim Sadama Huseina. Na stari celini smo te dni poslušali načrte za teritorialno širitev Evropske unije ter velike ideje o prenovi Unije, s katerimi je postregel francoski predsednik, a so mu v Berlinu ponudili nekaj razmislekov o praktičnih ovirah. Luka Robida.
Stanje okoli Sirije in v tej uničeni državi je zelo napeto. Zahodne sile trdijo, da je sirski režim minulo soboto izvedel napad s kemičnim orožjem. Vlada diktatorja Baširja Al Asada in Rusija to zavračata. Svetovna zdravstvena organizacija je od partnerskih organizacij v Siriji dobila podatke, da je bilo približno 500 ranjenih ljudi izpostavljenih kemičnim strupom. Na Madžarskem pa je v nedeljo na parlamentarnih volitvah prepričljivo slavila stranka Fidesz dozdajšnjega premierja Viktorja Orbana. Ta politik bo zdaj imel kar dve tretjini sedežev v parlamentu. Nevladne organizacije na Madžarskem se bojijo, da bo Orbanova vlada sprejela še več ukrepov proti njihovemu delovanju. V Alžiji pa je v nesreči vojaškega letala umrlo več kot 250 ljudi. Avtor: Tomaž Gerden.
V trgovinski vojni bomo najslabše odnesli potrošniki, v informacijski vojni zaradi napada na agenta Skripala so številne vlade nekritično prevzele britansko mnenje, zaradi česar bi si lahko v prihodnosti zapravile ugled. V vojnah v Siriji in Jemnu umirajo civilisti, medtem ko velesile, ki podpirajo različne strani v vojnah, pozivajo k miru in kupujejo svoj dušni mir na donatorskih konferencah. Avtorica oddaje: Rajka Pervarnje.
Svet je po trgovinski podivjal še v diplomatsko vojno, potem ko se je Veliki Britaniji po napadu z živčnim strupom na dvojnega agenta Skripala in njegovo hčer pridružilo še dobra dva ducata držav, ki so izgnale ruske diplomate. Novo poglavje trgovanja s črnim zlatom se piše na energetski borzi v Šanghaju, kjer so v začetku tedna z nafto začeli trgovati v kitajskih juanih. Severnokorejski voditelj se je prav potiho odpravil na obisk h kitajskemu kolegu. Labirinti sveta pa nas tokrat peljejo tudi skozi Sibirijo, kjer se je v obsežnem požaru sproščeno družinsko druženje bliskovito spremenilo v pekel. Avtor: Luka Robida.
Ruski predsednik Vladimir Putin je s prepričljivo večino slavil zmago na nedeljskih predsedniških volitvah in bo tako vodil Rusijo v še enem šestletnem mandatu. Opozicija je protestirala, iz tujine pa so prišle ocene, da Putinovi tekmeci niti niso imeli pravih možnosti, kajti ruske oblasti obvladujejo večino medijev, opozicija pa je stisnjena v kot. V Združenem kraljestvu in tudi drugje še vedno odmeva zastrupitev nekdanjega ruskega agenta Sergeja Skripala. Na Kitajskem se je končal kongres ljudskih poslancev, ki je Ši Džinpinga izvolil za tako rekoč dosmrtnega voditelja te velike države. Svet pa se sprašuje o posledicah računalniškega programa, ki je izrabljal družabno omrežje Facebook. Avtor oddaje: Tomaž Gerden.
Za dve milijoninki oblasti. Kdo je prijazni mož, ki odkrit pogovor uvršča pred teologijo in usmiljenje pred moralo? Nemčija je po napornih in dolgotrajnih pogajanjih dobila novo vlado – staro kanclerko. Ameriški predsednik se je po seriji odpuščanj svojih sodelavcev lotil še zunanjega ministra in ga nadomestil z direktorjem CIE. Britanska premierka je za zastrupitev dvojnega ruskega agenta z nevarnim živčnim plinom obtožila Moskvo in s tem sprožila dolgotrajno britansko – rusko diplomatsko vojno. Labirinte pa bomo začeli z veliko osebnostjo, ki je pomembno zaznamovala zadnjih pet let v svetu. Kdo je ta mož, nam bo povedal avtor oddaje Matej Šurc.
Kar je bilo včeraj, danes ne velja več. Je politika splet naključij? Nas je lahko strah zaradi izjav voditeljev, ali pa je to del nastopaštva v politiki? Se bosta Donlad Trump in Kim Džong Un srečala, ker sta oba ekscentrična, ali pa za tem stoji dobro izdelana strategija, ki naj bi zbližala odnose med Washingtonom in Pekingom na račun Moskve? Odgovoro išče Marjan Vešligaj.
Neveljaven email naslov