Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nogometni klub Maribor je po 11-ih letih in igranju v Ligi prvakov znova zasijal na svojega abrahama, ko so se vijoličasti uvrstili v skupinski del Lige Evropa. V zadnjih letih je nanizal štiri evropske sezone, v iztekajočem se letu pa se je z vnovično uvrstitvijo v Ligo prvakov pridružil stalnicam na evropskih igriščih. Pa ne samo to, v Mariboru in sicer v Sloveniji je postal zaupanja vredna blagovna znamka in marsikateremu Slovencu v težkih časih pričaral vsaj nekaj lepih trenutkov. O tem in o drugih uspehih bo tekla beseda v prazničnem feljtonu. (www.radiomaribor.si)
625 epizod
Oddaja Mariborski feljton ima najdaljšo zgodovino, saj je na sporedu od začetka vsako nedeljo točno opoldne. V njej lahko slišite razširjeni tedenski mozaični pregled dogajanja in aktualnih tem.
Nogometni klub Maribor je po 11-ih letih in igranju v Ligi prvakov znova zasijal na svojega abrahama, ko so se vijoličasti uvrstili v skupinski del Lige Evropa. V zadnjih letih je nanizal štiri evropske sezone, v iztekajočem se letu pa se je z vnovično uvrstitvijo v Ligo prvakov pridružil stalnicam na evropskih igriščih. Pa ne samo to, v Mariboru in sicer v Sloveniji je postal zaupanja vredna blagovna znamka in marsikateremu Slovencu v težkih časih pričaral vsaj nekaj lepih trenutkov. O tem in o drugih uspehih bo tekla beseda v prazničnem feljtonu. (www.radiomaribor.si)
Oddaja Mariborski feljton ima najdaljšo zgodovino, saj je na sporedu od začetka vsako nedeljo točno opoldne. V njej lahko slišite razširjeni tedenski mozaični pregled dogajanja in aktualnih tem.
V Mariborskem feljtonu smo se – kot vsako nedeljo – ozrli po dogajanju iztekajočega se tedna. Ritem mu je narekoval hud vročinski val, ki je zajel večji del Evrope, pa napete razmere na Bližnjem vzhodu, kjer se nadaljuje trpljenje nič krivih ljudi; pri nas pa se še naprej ohranjajo dolge čakalne dobe v zdravstvu in nezadovoljstvo v občinah, ki so jih prizadele lanske poplave. Temu pa smo dodali še nekaj prazničnega – na praznik Marijinega vnebovzetja so namreč pri nas znova množično oživela romarska središča, v Prekmurju pa so se v teh dneh spomnili tudi združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom
V tokratnem mozaičnem pregledu dogajanja v iztekajočem se tednu: v Parizu se končujejo olimpijske igre, na domačih tleh pa imamo zeleno luč pristojnega parlamentarnega odbora za kandidaturo Tomaža Vesela za evropskega komisarja, leto dni po katastrofalnih ujmah je iz več občin – tudi iz Maribora in okolice – slišati, da je odpravljanje posledic zaradi neustreznega državnega sofinanciranja prepočasno, Maribor pa je doživel nekaj sprememb parkirnega režima.
V tednu, ko se je julij prevesil v avgust, zagotovo ni vladalo poletno mrtvilo. Nasprotno, veliko se je dogajalo: veselili smo se prve slovenske zlate medalje na olimpijskih igrah v Parizu, spomnili smo se prve obletnice najhujše naravne nesreče pri nas in – dosegli smo letošnji globalni dan ekološkega dolga. V Mariboru pa so zaradi obnove za motorni promet zaprli Glavni oziroma Stari most in na Kardeljevi cesti odprli drugo od treh napovedanih novih koncesijskih ambulant družinske medicine. In teden je zaznamovala še največja rusko-ameriška izmenjava zapornikov po koncu hladne vojne, pri čemer je sodelovala tudi Slovenija.
Zakaj smo bili po lanskih ujmah uspešni le z zgodnjimi interventnimi ukrepi, ko so nam priskočili na pomoč tudi tujci? Zakaj je bilo zagotovilo o stotih zgrajenih hišah na mesec v konkretnih slovenskih razmerah nerealno in zakaj si politika takšnih neslanih potegavščin ne bi smela privoščiti? Sicer pa smo v olimpijskem času, kar je v antiki pomenilo, da se vojaška kopja in meči za ta čas odložijo ... A zgodovina nas ni ničesar naučila.
V Mariborskem feljtonu smo kot vedno govorili o najodmevnejših dogodkih iztekajočega se tedna – nadaljeval se je vročinski val, ki je vplival tako na ljudi kot na živali, na delovnem mestu in v zavetišču za živali, in povzročil, da je morje doseglo rekordno visoko temperaturo in da je Kras spet zajel hud požar. Nadaljevalo se je tudi odpravljanje katastrofalnih posledic nedavnega neurja s točo na Štajerskem. Na ozelenitev mariborskega Lenta pa bo treba počakati.
Ta teden je zaznamoval prvi pravi vročinski val v tem poletju, ki mu za zdaj še ni videti konca. Da se naš planet segreva, je dejstvo, s katerim moramo živeti in ki nas spodbuja k razmisleku o tem, kakšno škodo smo mi povzročili okolju in jo še povzročamo. Priložnost za razmislek pa je bila tudi 29. obletnica genocida v Srebrenici sredi tedna, in to toliko bolj, ker smo še vedno, že devet mesecev, priča genocidu tudi v Gazi, ki se kljub mirovnim pogovorom – kot vse kaže – še dolgo ne bo končal.
V Mariborskem feljtonu smo tudi tokrat povzeli osrednje dogodke iztekajočega se tedna pri nas. Oči so bile uprte na evropsko nogometno prvenstvo, kjer je slovenska reprezentanca navdušila z igro in borbenostjo. Zaradi športa so bile nekoliko v ozadju druge teme, a pozornost si je priborila tudi narava, saj so nevihte povzročile nemalo škode in nevšečnosti. Brezposelnih v Sloveniji je vedno manj, v Mariboru pa je vedno manj tudi brezplačnih parkirnih prostorov. Plačljivim parkiriščem se zdaj pridružuje tisto pri pokopališču na Pobrežju.
Iztekajoči se teden je bil v znamenju dinamičnih začetkov – začeli so se Festival Lent, koledarsko poletje, velike počitnice, najobetavnejša turistična sezona leta in novo poglavje slovenskega nogometa … Vseh teh in še mnogih drugih zgodb tedna smo se dotaknili v mozaičnem pregledu, v Mariborskem feljtonu.
V Mariborskem feljtonu smo pregledali dogajanje preteklih sedmih dni – na evropskem nogometnem prvenstvu smo dva gola dali in dva prejeli, nataknili smo Borštnikov prstan, stali smo v vrstah pred upravnimi enotami, veselili smo se odprtja Zdravstvene postaje Magdalena, preizpraševali smo naš odnos do migrantov, beguncev, starejših in drugih ranljivih skupin, se potili ob prvem letošnjem vročinskem valu pri nas in dočakali poletje in z njim začetek festivala Lent.
V Mariborskem feljtonu smo še enkrat nastavili zrcalo povolilnim komentarjem in stopili po sledi kadrovskih in drugih premikov v mariborski občini. Kaj za uporabnike in prihodnost pomeni dejstvo, da je mestna centralna čistilna naprava po 22-ih letih prešla iz upravljanja koncesionarja k Mariborskemu vodovodu?
Mariborski feljton je na volilno in superreferendumsko nedeljo ponudil pregled pestrega tedna v Mariboru, okolici in v svetu. Slovenija je ta teden po več letih pogovarjanja priznala Palestino, znova se je zaiskrilo okoli Mariborske livarne, začelo pa se je tudi Borštnikovo srečanje.
Od zadnjih državnozborskih volitev je minilo točno dve leti. Ob prvem polčasu mandata je vlada v Državni zbor poslala predlog o priznanju Palestine kot suverene in neodvisne države. Dejanje je po mnenju nekaterih zgodovinsko, predvsem pa simbolno, saj najverjetneje ne bo prispevalo k umiritvi razmer in ustavilo genocida nad Palestinci. Medtem se v Sloveniji pripravljamo na glasovanje na evropskih volitvah in referendumskem trojčku. Dogajanje iztekajočega smo tedna povzeli v Mariborskem feljtonu
V Mariborskem feljtonu smo povzeli osrednje dogodke iztekajočega se tedna. Stavko na upravnih enotah po zaostritvi občuti vse več ljudi, kot kaže, pa dogovora še ne bo kmalu. Vlada je potrdila predlog zakona, po katerem se bodo 1. januarja zvišale plače sodnikov in tožilcev, Državni zbor pa je dal zeleno luč še enemu posvetovalnemu referendumu – o zagotavljanju električne energije z drugim blokom krške nuklearke. Na Treh kraljih nad Slovensko Bistrico so uradno odprli Regijski park Pohorje, teden pa so zaznamovali tudi 27. slovenski dnevi knjige v Mariboru.
V Mariborskem feljtonu smo povzeli osrednje dogodke iztekajočega se tedna pri nas. Hladen tuš, kot tolikokrat doslej, je prišel z Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je v primeru slovenskih ribičev proti Hrvaški odločilo, da so tožbe nedopustne. Prav tako nedopustno dolge so tudi čakalne dobe za fizioterapevtske obravnave in se bodo še podaljšale. Zaostrila se je stavka zaposlenih na upravnih enotah, medtem ko jo zaposleni na Pošti Slovenije napovedujejo.
Oddaja Mariborski feljton ima najdaljšo zgodovino, saj je na sporedu od začetka vsako nedeljo točno opoldne. V njej lahko slišite razširjeni tedenski mozaični pregled dogajanja in aktualnih tem.
Oddaja Mariborski feljton ima najdaljšo zgodovino, saj je na sporedu od začetka vsako nedeljo točno opoldne. V njej lahko slišite razširjeni tedenski mozaični pregled dogajanja in aktualnih tem.
V tedenskem pregledu aktualnega dogajanja Smo opozorili, da je Slovenija do sredine aprila porabila vse naravne vire, ki se lahko obnovijo v enem letu; posledice so vidne na vsakem koraku, tudi pri vremenu – ekstremno visokim temperaturam so sledile nizke in zmrzal v tem tednu je bila neizogibna. Tudi s hrano ne ravnamo spoštljivo: ob slovenskem dnevu zavržene hrane smo slišali, da je je prebivalec Slovenije v letu 2022 v povprečju zavrgel 72 kilogramov. Naši politiki se tem temam raje izognejo; ta teden so se ukvarjali z referendumi – o evtanaziji, konoplji in preferenčnem glasu bomo odločali 9. junija, ko bodo tudi evropske volitve.
Mariborski feljton prinaša tudi tokrat pregled dogajanja iztekajočega se tedna. Nekaj poudarkov: sodobno mirovništvo kot igra interesov velikih sil; politika zdravnikom z zakonom določila, kaj morajo delati tudi v času stavke; zajetnost proračuna mariborske občine; pred nami so trije posvetovalni referendumi: o evtanaziji, uvedbi prednostnega glasu na državnozborskih volitvah in o konoplji; umetna inteligenca lahko počne le to, kar jo naučimo.
Zdravniška stavka traja že tri mesece. Vlada in sindikat Fides sta – da bi se pogajanja le premaknila z mrtve točke – sredi prejšnjega meseca privolila v mediacijo. Čeprav podrobnosti pogovorov za zaprtimi vrati z javnostjo niso delili, pa smo v iztekajočem se tednu izvedeli za njihov rezultat. Mediacija ni uspela in stavka se nadaljuje. Nezadovoljni pa niso le zdravniki, ampak vse bolj tudi predstavniki drugih skupin javnega sektorja; pa prebivalci Središča ob Dravi zaradi načrtovane postavitve izpostave azilnega doma, pa prebivalci Šentilja, ki jih skrbi kakovost pitne vode.
Neveljaven email naslov