Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji gostimo Evgena Bavčarja, filozofa, pisatelj, fotograf, ki že od študijskih let živi v Parizu, potuje sem ter tja in povezuje obe domovini. Letos mu je predsednik francoske države podelil naziv viteza legije časti, Evropski parlament pa ga je razglasil za državljana Evrope. Poklicno se je najbolj posvečal raziskovanju na francoskem inštitutu CNRS, sicer pa je veliko napravil za poznavanje slovenske umetnosti in kulture v Franciji ter pripomogel, med drugim, k izidu pahorjeve nekropole.
475 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
V oddaji gostimo Evgena Bavčarja, filozofa, pisatelj, fotograf, ki že od študijskih let živi v Parizu, potuje sem ter tja in povezuje obe domovini. Letos mu je predsednik francoske države podelil naziv viteza legije časti, Evropski parlament pa ga je razglasil za državljana Evrope. Poklicno se je najbolj posvečal raziskovanju na francoskem inštitutu CNRS, sicer pa je veliko napravil za poznavanje slovenske umetnosti in kulture v Franciji ter pripomogel, med drugim, k izidu pahorjeve nekropole.
Matej Praček je strasten zbiratelj in poznavalec mineralov in kristalov. Prav želja po raziskovanju narave in njenih skrivnosti ga je popeljala v ta svet. Skozi leta je izoblikoval globoko razumevanje mineraloških procesov in edinstvenih lastnosti kristalov. Išče in zbira redke in posebne primerke z vsega sveta, od barvitih ametistov do eksotičnih turmalinov. Poleg zbiranja se Matej ukvarja tudi z raziskovanjem energetskih lastnosti kristalov. Zanj so minerali več kot le estetski predmeti – so orodja za duhovno rast in dobro počutje. Prepričan je, da lahko pravilno izbrani kristali pomagajo pri uravnovešanju energije, izboljšanju koncentracije in prinašanju notranjega miru. Z njim se je v svet naravnih lepot, ki jih ponuja naša Zemlja, odpravil Boštjan Simčič.
Naš gost je Rado Andolšek s Ferlugov, ki se vse življenje ukvarja z ohranjanjem slovenske tradicije. Živi v Italiji, igra v godčevski zasedbi Kulturnega društva Kraški šopek, ki vključuje dve folklorni skupini in poustvarjalke ljudskih pesmi. Z Radom Andolškom in njegovo ženo Natašo Čevnja, se je pogovarjala Smilja Baranja.
Dobitnik Maroltove plakete deluje v okviru KD FS Razor, ki vključuje plesno, pevsko in dramsko dejavnost. Avtorica: Smilja Baranja
Romanja so tudi izraz vere, se pa v zadnjem času vedno več pohodnikov na poti odpravi tudi iz drugih osebnih, ne nujno verskih vzgibov. Med najbolj znane poti sodi španski camino v Santiago de Compostello. Gost oddaje Odprto za srečanja je Rado Sluga, romar, pohodnik, ki je nedavno v knjigo strnil preplet misli in korakov s camina. Z njim se je pogovarjala Tjaša Škamperle
V oddaji Odprto za srečanja je nocoj naša gostja Maja Križmančič, Primorka iz Šempetra, ki že vrsto let živi ob morju in je že poldrugo leto direktorica Javnega gospodarskega zavoda Protokolarne storitve Brdo. Že od mladih nog svoje življenje posveča turizmu in je na tem področju prehodila vse stopničke od restavracijske vajenke do direktorice. V goste jo je povabila Nataša Benčič.
O besedah, ki ne ubogajo več, o spoznavanju samolastne ujetosti in o iskanju izhodov v širino brezmejnosti, o veselju, ki samo po sebi ne obstaja, o sanjah, o ljubezni, o spominih, o živosti življenja in o zgodbah Sredozemlja - razmišlja vsestranska glasbenica, Tržačanka Andrejka Možina. V zadnjem letu je ustvarila novo umetniško dimenzijo izbranih pesmi slovenskih pesnic v Italiji. Lani je s svojo glasbeno zasedbo Violoncelli itineranti presunila na Festivalu slovenskega šansona s skladbo Sredozemlje. Je skladateljica, čelistka in pevka, predana pedagoginja; mirna in čuteča oseba globokega duha, razsežnega ustvarjalnega napona ter ekspresivnega samolastnega izraza.
Dr. Blaž Kosovel je urednik, publicist, voditelj, organizator dogodkov, doktor znanosti, turistični vodnik. V svoji doktorski disertaciji je raziskoval razliko med ZDA in evropskimi državami, kjer je kot temeljni pojem raziskovanja izpostavil pomen kulture. Leta 2022 je izdal knjigo Zakaj ZDA nimajo ministrstva za kulturo. Knjiga je tematsko dvoje: sistematična zgodovina pojmov kultura in civilizacija (od njunih prvih omemb do 20. stoletja) in podrobna predstavitev ZDA kot tiste države, kjer kultura ni imela glavne vloge pri njenem nastanku, kot to velja pri nas v Evropi. Dr. Kosovel je napisal tudi spremno besedo k letos izdani knjigi ameriškega antropologa Davida Graeberja z naslovom »Bulšihti: teorija«. V goriškem prostoru ga poznajo kot člana Društva humanistov Goriške, kot avtorja dokumentarne serije Goriški sprehodi, soorganizatorja festivala Mesto knjige in drugih dogodkov.
Je velik zagovornik digitalne dostopnosti v Sloveniji, s čimer se ukvarja zadnjih 15 let. Ker je to področje še zelo nerazvito, je v tem našel tudi poklicni izziv in opredelitev. Skupaj s somišljeniki so ustanovili Zavod za digitalno dostopnost A11Y.si (izg.: a ena ena ipsilon pika esi), pri čemer je A prva, Y pa zadnja črka angleške besede za dostopnost, vmes pa obe enki simbolizirata preostalih enajst črk angleško accessibility (aeksesibiliti) oz. dostopnost. V omenjenem zavodu so zaposlitev našli štirje strokovnjaki, med njimi je Tilen Škraba vsekakor prvi obraz. Ljubljančan, ki zadnja tri leta živi z družino v Izoli. Je tudi vodnik reševalnega psa in inštruktor za delo z reševalnimi psi. O dostopnosti za ranljive skupine je še premalo zavedanja, poudarja, zato bo potrebnega še veliko dela na ozaveščanju ljudi in iskanju ustreznih rešitev. Tilna Škrabo je pred radijski mikrofon povabil Valter Pregelj.
Gostja nočnega programa bo Mirella Baruca iz Kopra, mesta, ki je zanjo najlepše na svetu. Mirella je zelo kreativna. Rek, da »kdor poje, zlo ne misli«, je razširila in pravi, da kdor poje in pleše, piše in pesni, skratka, ustvarja, ta slabo' ne misli. Vse to in še več počne tudi sama. Tako da je za vse konjičke, raziskovanja in zanimanja marsikateri dan 'prekratek'. Na spletu je svoje zveste bralce povabila v posebno skupino, ŠTORJE SZ ŠKRINJE, za katero zapisuje zgodbe o nekdanjem življenju v mestu in dialoge v dialektu s svojo nono Vanco Bomba iz Bošadrage. Življenjska zgodba Mirelle Baruca je zanimiva in navdihujoča. K poslušanju pogovora z nasmejano Koprčanko vas vabi Mojca Klarič. Pa še majhno opravičilo: med snemanjem pogovora se je nad Koprom razbesnelo hudo neurje, močan naliv in nekaj gromov bo slišati tudi v posnetku, ki sledi.
Kulturni in literarni zgodovinar ter predavatelj dr. Jonatan Vinkler življenje zajema z veliko žlico. Meni, da se nikoli ne smemo zadovoljiti s tistim, kar je bilo. Zadovoljiti se z dosežkom in si ne prizadevati za njegovo izboljšanje je kot mlačna voda, pravi. Ni niti poživljajoče topla niti osvežujoče hladna. Zaposlen je na Univerzi na Primorskem, je direktor Univerzitetne knjižnice in glavni urednik Založbe univerze na Primorskem, za svoja raziskovalna dela je prejel številne nagrade. Tudi Prešernovo nagrado Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Načrtov z univerzitetno knjižnico mu ne manjka, želi si, da bi postala bogato intelektualno in ustvarjalno središče.
V Koper, njeno najljubše mesto, redno prihaja, da obišče svoje najbližje in zalije svoje koreninice, pravi pesnica in prevajalka Vera Pejovič. Njen drugi dom je zdaj že več kot dve desetletji večetnični in večjezični Luksemburg, kjer tudi njen priimek, poudarja, izgovarjajo brez posebnih težav. In zakaj Luksemburg? Ker se je tam ob vstopu naše države v Evropsko unijo začela njena uspešna poklicna pot na Generalnem direktoratu Evropske komisije za prevajanje. Ogromna ustanova. Ena največjih tovrstnih na svetu. Samo lani, denimo, so prevedli 2 milijona 600 tisoč strani iz in v 24 uradnih jezikov Unije. Vero Pejovič je ob njenem nedavnem obisku v Kopru Lea Širok povabila v našo oddajo Odprto za srečanja.
Tokratna gostja je Samanta Kobal, diplomirana dramaturginja in gledališka pedagoginja, ki svojo ljubezen do gledališča in dramaturgije raziskuje, uresničuje, išče in zasleduje v pripovedovanju, klovnih, gledališki režiji in predvsem v soraziskovanju gledališča - giba - besede z otroki in mladostniki. V novogoriški gimnaziji, gledališki šoli Talija, ustvarjalni hiši Gajbla in še marsikje. V intervalih se predaja pisanju dramskih besedil, pred kratkim pa je izšel tudi njen knjižni prvenec Zamenjam strah za sladoled.
"Meja. Beseda me je presekala na dvoje. Pol mene biva tu, na Grčni, v tuji hiši, ki čaka na nove lastovke, na Kampošantu in kolodvoru, na Blančah, ki bodo jugoslovanske, v Kromberku, kjer počiva naš tata. Polovica... pol mene je v Gorici. Tam je Franko. Je Vera. Je moje učiteljišče. Je moje mesto," pravi v knjigi Gorica pisateljica Mateja Gomboc. 'Gorica' prinaša še veliko besed, zgodb, dejstev, sreče in žalosti. O tej in še eni nagrajeni knjigi, ki nosi zgodbo z bolečo aktualno temo, sta spregovorili pisateljica Mateja Gomboc in Urša Mravlje. Gostja nam je povedala, v katerem majhnem kraju na Primorskem sta dve pisateljici in zakaj tam gostom raje ponudi kaj drugega kot vodo, ter nam namenila besedo, ki bi jo morali udejanjiti.
Zavržena hrana predstavlja velik okoljski problem. Miha Pipan je našel dobro rešitev s pomočjo črne bojevniške muhe. Preko Start-upa v Angliji je na noge postavil podjetje Better Origin. Kot znanstvenik in direktor kroji biotehnologije, ki omogočajo presnovo odpadlih biomas v uporabne namene.
Vsak si lahko ustvari čudovit vrt, pravi Jožica Golob Klančič, ki bo tokratna gostja oddaje Odprti za srečanja. Ljubezen do narave so ji vcepili starši, skupaj z možem pa sta pod robom Trnovskega gozda ustvarila svojo vrtnarijo s trajnicami. To so vse zelnate rastline, ki v naši klimi preživijo na prostem več kot tri leta. Vrtnarijo danes vodi njena hčerka, sama pa rada poudari, da nam v našem stresnem življenju prav pride sprostitev ob rastlinah, ki so sposobne tudi počakati, da si bomo zanje vzeli čas. Jožico Golob Klančič je obiskala Eva Furlan.
Goran Vojnović je filmski režiser in pisatelj, ki živi in dela v Ljubljani. Posnel je štiri celovečerne filme in napisal štiri romane, trenutno pa med drugim sodeluje v enem od projektov bodoče evropske prestolnice kulture.Z njim smo se pogovarjali o vlogi Slovenije v evropskem prostoru ter prednostih in izzivih, ki nam jih prinaša članstvo v EU. O Vladimirju Putinu in Benjaminu Netanjahuju. Pa tudi o tem, zakaj Robert Golob ni Christiano Ronaldo, kakšen je njegov odnos do socialnih omrežij in ali bi jih morali prepovedati in zakaj ta svet vse bolj postaja svet čefurjev.
Praznik dela ponuja v razmislek številne teme, ki se nanašajo na položaj delavcev, delo kot táko in pravice, ki iz njega izhajajo. Gre za široko in zahtevno tematiko, s katero se je in se še vedno ukvarja Euro Brozić, ki je bil v času delovne aktivnosti med drugim generalni sekretar Obalne sindikalne organizacije- KS 90, zdaj, ko je upokojen, pa je predsednik Sindikata upokojencev v okviru te iste organizacije. Na obeh funkcijah je imel in ima priložnost spremljati in sodelovati pri urejanju občutljivih odnosov med delodajalci, delavci in državo. O tem, kako gleda na dosežke in kje vidi največje izzive, bo razmišljal v oddaji Odprto za srečanja, ki jo je pripravila Jasna Preskar.
V oddajo smo povabili enega najvidnejših primorskih zgodovinarjev, dr. Salvatorja Žitka, ki je pred več kot 60 leti, ko je začel raziskovati, postavil temelje za razvoj slovenskega zgodovinopisja Istre. Poučeval je na koprski gimnaziji, bil dolgoletni direktor Pokrajinskega muzeja Koper in več desetletij predsednik Zgodovinskega društva za Južno Primorsko. Za pomemben doprinos k preučevanju kulturne dediščine Slovenske Istre je prejel častno priznanje Izidorja Cankarja. Je častni meščan koprske občine, in čeprav že dolgo ne živi več v Kopru, ta ostaja njegovo najljubše mesto.
Filmski scenograf, nagrajenec Metoda Badjure in prejemnik oskarja za film Nikogaršnja zemlja, Duško Milavec, in Drago Mislej Mef, glasbenik, tekstopisec, novinar, Ježkov nagrajenec. Rojena sta istega leta, dober letnik 1950. Duško Milavec je izjemen filmski in gledališki scenograf, legenda slovenske filmske umetnosti, tisti, ki ve, da je kino tu zato, da so nam zemeljski dnevi bolj znosni. Drago Mislej Mef je tudi legenda: pisec besedil popevk, glasbenik, kantavtor, scenarist, a tudi organizator različnih prireditev, novinar in urednik. Tisti, ki ve, kako poboža pesem. Oba sta že upokojena, a to v resnici nista. Oba sta po rodu iz Postojne, a je Duško točno tri mesece starejši. Morda je zato leta 2016, leto pred Mefom, prejel nagrado Metoda Badjure za življenjsko delo, Mef pa je Ježkovo nagrado prejel leta 2017. Skupaj tudi snemata dokumentarne filme – Duško kot režiser, Mef kot scenarist. Filme, ki častijo kraje, ljudi, stavbe, obrti in zgodbe njune mladosti v Postojni in okolici. Prijatelja sta. Vesta, da se ljudi in sveta ne da spreminjati, zato sta ustvarjalna in se družita. Tudi na Largu pri špini v Izoli, kjer Mef organizira različne druženja in koncerte in pravi: »Bom pa spremenil svoj mikro svet in naredil malo osvobojeno ozemlje.« MIDVA je nova večerna oddaja Radia Koper; prinaša pogovore z dvojicami, ki delujejo na različnih področjih – prijatelji, sodelavci, poslovni partnerji, zakonski partnerji, starši in otroci. Tokrat sta naša gosta filmski scenograf in glasbenik.
Gostja nocojšnje oddaje Odprto za srečanja je Ljubica Kolander Bizjak, upokojena zdravnica družinske medicine Zdravstvenega doma Koper. V 42 letih dela je zdravila več generacij istih družin in se soočala s številnimi spremembami v organizaciji zdravstvenega varstva. Zagovarja stališče, da bolnik ne sme biti za nič prikrajšan, stavi na timsko delo. Delo z ljudmi je ni nikoli obremenjevalo, čeprav je včasih v enem dnevu obravnavala tudi več kot 100 pacientov in ambulanto zaključila šele takrat, ko nikogar več ni bilo v čakalnici. Zdaj dva krat na teden dela v ambulanti Univerze na Primorskem. Delo z mladimi jo izjemno veseli. Pravi, da so mladi ozaveščeni in tudi hvaležni pacienti.
Neveljaven email naslov