Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji gostimo Evgena Bavčarja, filozofa, pisatelj, fotograf, ki že od študijskih let živi v Parizu, potuje sem ter tja in povezuje obe domovini. Letos mu je predsednik francoske države podelil naziv viteza legije časti, Evropski parlament pa ga je razglasil za državljana Evrope. Poklicno se je najbolj posvečal raziskovanju na francoskem inštitutu CNRS, sicer pa je veliko napravil za poznavanje slovenske umetnosti in kulture v Franciji ter pripomogel, med drugim, k izidu pahorjeve nekropole.
475 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
V oddaji gostimo Evgena Bavčarja, filozofa, pisatelj, fotograf, ki že od študijskih let živi v Parizu, potuje sem ter tja in povezuje obe domovini. Letos mu je predsednik francoske države podelil naziv viteza legije časti, Evropski parlament pa ga je razglasil za državljana Evrope. Poklicno se je najbolj posvečal raziskovanju na francoskem inštitutu CNRS, sicer pa je veliko napravil za poznavanje slovenske umetnosti in kulture v Franciji ter pripomogel, med drugim, k izidu pahorjeve nekropole.
V nedeljo bodo naši zahodni sosednje volili nove predstavnike v parlament in senat. Javnomnenjske raziskave zmago na predčasnih parlamentarnih volitvah napovedujejo desničarski stranki Bratje Italije, ki jo vodi populistična Giorgia Meloni. Močan zasuk v desno v državi med drugimi skrbi tudi slovensko senatorko Tatjano Rojc, ki jo je Demokratska stranka v Furlaniji Julijski krajini postavila na prvo mesto svoje kandidatne liste. Gre za pomembno odločitev tako v luči razumevanja večkulturnega obmejnega prostora kot tudi možnosti, da Slovenci v Italiji ohranijo svojega predstavnika v Rimu, saj so Italijani lani z referendumom število izvoljenih predstavnikov zmanjšali za tretjino. O aktualni politični klimi, posluhu za pravice Slovencev in perspektivni mladi generaciji narodne skupnosti se je s senatorko Tatjano Rojc pogovarjala Špela Lenardič.
Naša tokratna gostja je nekdanja direktorica Mlekarne Planika Anka Lipušček Miklavič, ki se je po 27 letih dela v četrti največji mlekarni pri nas, pred kratkim upokojila. Mlekarno, sicer zgrajeno že leta 1957, ki je danes v 100-odstotni lasti Kmetijske zadruge Tolmin, je vodila 16 let. Skupaj s predanimi delavci in posoškimi kmeti so jo po stečaju Kraša leta 1995 rešili propada in iz nje ustvarili prepoznavno blagovno znamko mlečnih izdelkov iz Posočja. Za prispevek k razvoju slovenskega agroživilstva in gospodarstva ter za ohranjanje lokalnih običajev posoške regije so ji pred kratkim podelili tudi red za zasluge Republike Slovenije.
Na studijski obisk je prišel Jernej Čopi, ustanovitelj in direktor podjetja Ensol 360 Blagovna znamka 360 Karting je mednarodno uveljavljena in znana po načrtovanju in gradnji večnivojskih stez za gokart. Za tuje investitorje, ki s tovrstnimi adrenalinskimi atrakcijami bogatijo družinske zabaviščne parke, je koprsko podjetje v svetovnem merilu trenutno prva in najbolj zanesljiva izbira.
Težko bi se našlo koga, ki ne bi poznal prav nobene od njenih številnih pesmi, še težje človek med poslušanjem njene glasbe ne začne prepevati. Anika Horvat je na glasbeni sceni že 30 let. Za njo so premnoga glasbena sodelovanja in povezovanja, nenehna prepletanja različnih glasbenih stilov, za katera pravi, da so njen zaščitni znak. Ker bo Anika okroglo obletnico glasbenega ustvarjanja konec tega meseca obeležila na poseben način v družbi skrbno izbranih gostov, jo je na obisk in klepet povabila Anita Urbančič.
17 dni so se gasilci na Krasu borili z največjim požarom v zgodovini Slovenije. Najpomembnejše odločitve je v ključnih trenutkih sprejemal Simon Vendramin, vodja intervencije, ki je ob sebi imel še nepogrešljivo ekipo sodelavcev. Zdaj, ko se je stanje na Krasu umirilo, je Karin Zorn Čebokli prvega moža intervencije povabila na pogovor.
V tokratno oddajo smo povabili Danijelo in Danijela Koradina, ki se že dve desetletji ukvarjata z organizacijo koncertov. To poletje imata spet veliko dela, saj so ljudje dogodke očitno zelo pogrešali. Pri izbiri izvajalcev se zanašate na svoje občutke, prisluhneta željam ljubiteljev glasbe, vedno pa iščeta tudi nove izvajalce, ki lahko glasbenim sladokuscem ponudijo kaj novega. Kaj se dogaja v ozadju pri pri organizaciji koncerta, se kdaj kaj tudi zalomi, s katerimi izvajalci najraje sodelujeta in kaj pripravljata za jesen, ju bo vprašal Andrej Šavko.
Šudije etničnosti in nacionalizma, še posebej pa antropologija Romov, rasizem in anticiganizem so področja, ki jim dr. Alenka Janko Spreizer, socialna antropologinja in profesorica na koprski Fakulteti za humanistične študije, namenja posebno pozornost pri svojem znanstvenem delu. Je predstavnica slovenske delegacije v IHRI, Mednarodni zvezi za spomin na holokavst. V njenem okviru je članica Komiteja za genocid nad Romi. Tokrat smo z gostjo osvetlili predvsem večplastne pomene, ki ga imata za romsko skupnost dva letošnja dogodka: premiera kratkega dokumentarnega filma Proud Roma ali Ponosni Romi režiserja Pabla Vege in Beneški umetnostni bienale. Slednji zato, ker prvič v njegovi zgodovini umetnica romskega porekla predstavlja katero od držav. Poljska je namreč za svoj paviljon izbrala dela slikarke in romske aktivistke Małgorzate Mirge-Tas. Avtor: Lea Širok Foto: Osebni arhiv dr. Alenke Janko Spreizer
Na svoji 35-letni duhovniški poti je povsod pustil močno sled lepote. Z besedo, podobo, glasbo. Bil je pobudnik projektov Carpaccio 500 in Koper - Capodistria 1500. Leta 2017 se je odločil, da se Župnija Koper prijavi na javni razpis za pridobitev velikih koncertnih orgel. In uspel. Koper je tako zapisal na evropski sakralni glasbeni zemljevid, saj je koprska stolnica dobila največje cerkvene orgle v Sloveniji in ene najlepših v Evropi. Tokratni gost oddaje je koprski župnik Primož Krečič.
Tokrat je naš gost primorski skladatelj, pianist, glasbeni pedagog in publicist Bojan Glavina, ki je pred kratkim praznoval svoj 60. življenski jubilej in 30. obletnico glasbenega ustvarjanja. Ob tem se veliko ukvarja tudi z raziskovanjem slovenske klavirske literature in njegov zadnji podvig je prav izid notne zbirke manj znanih klavirskih del Vladimirjja Lovca, katerega 100. obletnico rojstva smo praznovali 6. aprila. Bojana Glavino pa lahko spoznate še kot pianista in kot ustvarjalnega pedagoga, ki se zna vživeti v otroško dušo in tudi veliko svojih skladb nameni mladim glasbenikom.
Tatjana Mihelj, zmagovalka lanskih Melodij morja in sonca je gostja tokratne oddaje Odprto za srečanja. Goriška pevka v pogovoru s Tatjano Gregorič razkriva svoj odnos do slovenskih festivalov, pripoveduje o številnih nastopih na Goriškem, obujala spomine na otroštvo in mladost. Je prijetna, a tudi zelo neposredna sogovornica, saj odkrito spregovori o svoji večletni ljubezni z Majo, s katero živita v Gorici v Italiji. Tatjana je sicer zavezana športnim oblačilom, kratki pričeski, je velika ljubiteljica živali in teka, zanimajo jo za vizualizacija, astrologija, energije, numerologija.
Na Radiu Koper smo v oddaji Odprto za srečanja gostili Branka Sobana. Bil je publicist in večletni dopisnik iz Moskve, po odhodu v pokoj ostaja kolumnist in novinar Sobotne priloge Dela. Poročal je iz Rusije, kjer mu Kremelj zaradi kritičnih komentarjev o kršenju človekovih pravic v Čečeniji, enajst let ni dovolil vstopa v državo. Prepotoval je dobršen del ozemlja nekdanje Sovjetske zveze in pozna skoraj vse ruske disidente, med njimi tudi pokojna Borisa Nemcova in Ano Politkovsko. Branko Soban je Primorec, doma iz Gojač v Vipavski dolini. Nataša Uršič se je z njim pogovarjala o vojni v Ukrajini, o njenih vzrokih in posledicah ter o tem, kako bo vplivala na geopolitično podobo sveta v prihodnosti.
Aleš Oven, zaposlen na Univerzi na Primorskem, je konec minulega leta sam potoval po Južnoafriški republiki. Odpotoval je le nekaj dni pred izbruhom koronavirusne različice Omikron, ki se je po podatkih svetovnih epidemiologov prvič pojavila prav tam. Pozivov popotnikom, naj se vrnejo domov ni zasledil, saj je raziskoval na območjih, kjer ni bilo telefonskega signala. Pogosto tam tudi ni elektrike, je pa pravo razkošje tako naravnih kot kulturnih zanimivosti. In, kot bo povedal, tudi dobre hrane, ljudi in korupcije.
Slovenija je z jamami bogata država. V registru jam jih je evidentiranih več kot 14.200. Veliko jam je na Krasu, v Trnovskem gozdu in Kaninskem pogorju. Tam jih je odkrival tudi Bogomir Remškar, jamar, jamarski inštruktor in reševalec ter dolgoletni predsednik Jamarskega društva Danilo Remškar Ajdovščina.
V oddaji Odprto za srečanja smo gostili Tomaža Miheliča, glavnega vokalista v triu Sestre, ki je pred 20 leti delil ljubezen na slovenskih in evropskih odrih. Spomnili smo se časov bleščic, hoje v visokih petah in večurnega britja nog. Govorili o njegovi ljubezni do plesa, študijskih letih v Ljubljani, potovanju v Indijo, pa tudi o spominih na otroštvo, ki je bilo prežeto z ljubeznijo staršev, pa tudi z zbadljivkami sovrstnikov.
Pri založbi Forma 7 je nedavno izšla prva knjiga o osebni izkušnji s Covidom pri nas. Napisala jo je Darja Korez Korenčan, dolgoletna urednica, televizijska voditeljica oddaj o umetnosti in kulturi, večkrat nagrajena avtorica v kulturnem uredništvu televizije Slovenija. V knjigi z bralci deli izkušnjo, ki ji je za vedno zaznamovala življenje. Upa, da bo njena zgodba pomagala še komu, ki se bori s posledicami te bolezni. Z Darjo Korez Korenčan se je o bolezni in o vrednotah, ki so po njej prišle v ospredje, pogovarjala Mateja Brežan.
Gost oddaje Odprto za srečanja je Aljoša Rehar, novi odgovorni urednik Slovenske tiskovne agencije. Medija, ki je lani obeležil 30 letnico obstoja, a se je poleg opravljanju svoje osnovne vloge, to je nacionalne tiskovne agencije, moral posvečati predvsem obstanku. Podpora uredništva, ki jo je dobil ob imenovanju, je bila izjemna, kar kaže tudi na ekipni duh, ki vlada v agenciji. Sta-jevec je že 22 let. Preden je decembra lani postal odgovorni urednik, je vodi skupino za digitalno strategijo. Primorca (foto: Nebojša Tejić/STA) je v studiu Radia Koper gostila Tjaša Škamperle.
Volilci in volilke bodo lahko šli letos trikrat na volitve, v nekaterih občinah, kot je izolska, kjer bo referendum, celo štirikrat. Državna volilna komisija je na super volilno leto pripravljena, pravi njen direktor. Nekaj dilem, ki kličejo po razjasnitvi, je tudi zaradi zdajšnje epidemične situacije, če ta do prvih volitev, ki naj bi bile aprila, izzvenela. Z Dušanom Vučkom se je pogovarjala Tjaša Škamperle.
Ob dnevu ustavnosti je naš gost novi predsednik ustavnega sodišča Matej Accetto. Triletno funkcijo je prevzel pred dnevi in dejal, da ustavno sodišče ni le covid sodišče. Ali zakonodajalec in izvršilna veja oblasti odločbe in sklepe ignorirata? Kakšno je delovno vzdušje med ustavnimi sodniki, če je v mnenjih nekaterih mogoče prebrati tudi kritične besede do sodniških kolegov? Včasih je veljalo, da se sodb ustavnega sodišča ne komentira, le spoštuje ter izvršuje. Zakaj, kot kaže, ni več tako? In še, ali in zakaj je sodba glede Mestne občine Koper med najstarejšimi neuresničenimi sodbami ustavnega sodišča.
Jožko Čuk je nekdanji direktor Saturnusa, Gospodarske zbornice Slovenije in Narodnega gledališča Nova Gorica. To so funkcije, po katerih je najbolj znan. A njegovo delovanje in zanimanje ni omejeno samo na ozko gospodarsko področje. Spogledoval se je tudi s politiko, bil je državni svetnik in predsednik slovenskega Združenja za kakovost in odličnost. Po upokojitvi je naredil tečaj za turističnega vodnika in se specializiral za turistične jame. Pod okriljem civilne pobude si prizadeva za ohranitev kulturne dediščine Dutovelj. Za diplomo je naštudiral zavorne sisteme, za magisterij pa vključevanje Slovenije v Evropsko unijo. Spomni se, da je samo pri enem predmetu predelal 60 knjig s področja sociologije. Vse to in še marsikaj več je v oddaji Odprto za srečanja povedal Jasni Preskar.
Robert Golob, 54-letni Novogoričan, je eden vodilnih strokovnjakov za elektroenergetiko v Sloveniji. Vladajoča politika je povedala, da ga niso odstavili, temveč da mu je v podjetju GEN-I potekel mandat. To so zatrjevali tudi po novinarski konferenci, na kateri je Tone Krkovič razgalil načrt njegove odstavitve iz podjetja, ki letno obrne milijarde evrov. Golob je te dni močno v soju žarometov. Pravi, da jih ne bo izkoristil za ustanavljanje lastne stranke. Strankokracija je po njegovem preživeta. Ne zanima ga niti zmaga na volitvah. Tudi če bi zmagal, bi bila to zanj pirova zmaga. S somišljeniki ima drugačen načrt. Zdravo jedro slovenske družbe želijo premakniti v moč kolektiva skozi gibanje. Blizu so mu organizacije v Gibanju za pitno vodo. Ker zahtevajo pravice za ljudi in jih ne zanima, katera ideološka oblast vodi lokalno ali državno politiko. Če bi takšno gibanje uspelo na volitvah, tako Golob, bi mogoče iz države izginila tema, ki je zagrnila sončno stran Alp.
Neveljaven email naslov