Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Leto 2020 bo eno tistih let, ki si ga bomo na planetu zapisali v kolektivni spomin in zgodovino. Po dolgih letih, celo stoletjih, smo soočeni z epidemijo globalnih razsežnosti, katere posledice so zelo nepredvidljive, a kot kaže ob ustreznih ukrepih vseeno obvladljive. Ali premoremo dovolj empatije, solidarnosti in samodiscipline, da pomagamo pri naporih za zajezitev virusa? Kaj pa tisti, ki prevzemajo krmilo države – imajo dovolj politične modrosti in zrelosti, da ne bodo podlegli skušnjavi in izredne razmere izkoristili za dosego do zdaj neuresničenih političnih ciljev in projektov?
Imajo tisti, ki prevzemajo krmilo države, dovolj politične modrosti in zrelosti, da ne bodo podlegli skušnjavi in izredne razmere izkoristili za dosego do zdaj neuresničenih političnih ciljev in projektov?
Leto 2020 bo eno tistih let, ki si ga bomo na planetu zapisali v kolektivni spomin in zgodovino. Po dolgih letih, celo stoletjih, smo soočeni z epidemijo globalnih razsežnosti, katere posledice so zelo nepredvidljive, a kot kaže ob ustreznih ukrepih vseeno obvladljive. Ali premoremo dovolj empatije, solidarnosti in samodiscipline, da pomagamo pri naporih za zajezitev virusa? Kaj pa tisti, ki prevzemajo krmilo države – imajo dovolj politične modrosti in zrelosti, da ne bodo podlegli skušnjavi in izredne razmere izkoristili za dosego do zdaj neuresničenih političnih ciljev in projektov?
918 epizod
Slikovita prispodoba v naslovu dolgoletne petkove oddaje na Valu 202 pove na kratko vse o njeni vsebini. Med kronističnim registriranjem dogodkov avtorji po pomembnosti in svoji presoji izločijo in ožamejo bistvo.
Leto 2020 bo eno tistih let, ki si ga bomo na planetu zapisali v kolektivni spomin in zgodovino. Po dolgih letih, celo stoletjih, smo soočeni z epidemijo globalnih razsežnosti, katere posledice so zelo nepredvidljive, a kot kaže ob ustreznih ukrepih vseeno obvladljive. Ali premoremo dovolj empatije, solidarnosti in samodiscipline, da pomagamo pri naporih za zajezitev virusa? Kaj pa tisti, ki prevzemajo krmilo države – imajo dovolj politične modrosti in zrelosti, da ne bodo podlegli skušnjavi in izredne razmere izkoristili za dosego do zdaj neuresničenih političnih ciljev in projektov?
Imajo tisti, ki prevzemajo krmilo države, dovolj politične modrosti in zrelosti, da ne bodo podlegli skušnjavi in izredne razmere izkoristili za dosego do zdaj neuresničenih političnih ciljev in projektov?
Leto 2020 bo eno tistih let, ki si ga bomo na planetu zapisali v kolektivni spomin in zgodovino. Po dolgih letih, celo stoletjih, smo soočeni z epidemijo globalnih razsežnosti, katere posledice so zelo nepredvidljive, a kot kaže ob ustreznih ukrepih vseeno obvladljive. Ali premoremo dovolj empatije, solidarnosti in samodiscipline, da pomagamo pri naporih za zajezitev virusa? Kaj pa tisti, ki prevzemajo krmilo države – imajo dovolj politične modrosti in zrelosti, da ne bodo podlegli skušnjavi in izredne razmere izkoristili za dosego do zdaj neuresničenih političnih ciljev in projektov?
Smo v vojni? V imenu vojne proti terorizmu se je Zahod, predvsem Amerika, terorizma enkrat že lotil s terororjem, če ne kar terorizmom. Se ga bo spet?
Slikovita prispodoba v naslovu dolgoletne petkove oddaje na Valu 202 pove na kratko vse o njeni vsebini. Med kronističnim registriranjem dogodkov avtorji po pomembnosti in svoji presoji izločijo in ožamejo bistvo.
Morda je bilo golo naključje, a še begunci so nam tista dva praznična dneva pietetno naklonili zatišje - tako malo jih že lep čas ni prečkalo naših meja.
Glavne tema številnih oddaj je seveda begunska kriza. Ne gre le za slovenski problem čedalje težjega sprejemanja, fizičnega in mentalnega, množic ljudi, ki ves čas prestopajo našo mejo in želijo večinoma v Nemčijo, ampak gre za širše razsežnosti, ki še kako zadevajo tudi Evropsko unijo.
Najprej dobre novice, ki jih v tokratni Centrifugi ni: naši odbojkarji so ta teden dokazali, da se z voljo in sodelovanjem zmore tudi nemogoče, Škofja Loka je po »skoraj stoletju« prizadevanj dočakala obvoznico in morda bo zmešnjava z imenom Klinični center po dveh letih le dobila vodstvo brez oznake v. d. Kar je pa že zelo pogojno dobra novica. Ostalo pa v Centrifugi. Nataša Štefe.
Niti obilne padavine, ki so nas zajele v tem tednu, niso uspele pogasiti požarov v različnih institucijah: klinični center, onkološki inštitut, slaba banka, KPK … Zadnja postaja vedno bolj le sama sebi namen, zaradi slabih odnosov v vodstvu te institucije pa imajo največ koristi prav tisti, zaradi katerih je bila sploh ustanovljena. Tudi na onkološkem inštitutu, kjer na sume korupcije v številnih projektih že dolgo opozarja kirurg Erik Brecelj. Za mnoge ljudski zdravnik, za nekatere nebodigatreba. Tako kot slaba banka, ki ji je politika najprej zaupala reševanje gospodarstva, zdaj pa bi najraje videla, da je ne bi bilo.
Slikovita prispodoba v naslovu dolgoletne petkove oddaje na Valu 202 pove na kratko vse o njeni vsebini. Med kronističnim registriranjem dogodkov avtorji po pomembnosti in svoji presoji izločijo in ožamejo bistvo.
Saj bomo pomagali, ampak ne smemo pozabiti na varnostno vprašanje, zakaj ne bi najprej poskrbeli za vse pomoči potrebne sodržavljane, najprej rešimo naše probleme, potem pa se ukvarjajmo z drugimi, najprej naj metla počisti domači prag, šele nato jo posodimo na Obrežje... in tako naprej.
Šele ta teden se je gospa Evropa zbudila, pomela oči in ugotovila, da ima težave. Velike težave. Šele ta teden je ugotovila, da na Bližnjem vzhodu ni vse OK, da na mejah EU ni vse OK in da tudi na schengenskih mejah ni vse OK. Begunci so dregnili v vest in zavest milijonov Evropejcev kar je nekoliko predramilo spečo damo.
Žal je že nekaj časa vsakodnevna tema medijev begunska problematika. Z njo se ukvarjajo predvsem mediji, bolj malo pa tisti, ki bi morali za te nesrečneže poskrbeti. To so dobro plačani politiki iz vseh držav Evropske skupnosti, ki sedijo v Evropskem parlamentu. Očitno imajo toliko dela sami s seboj, da bodo o begunski krizi resno razpravljali šele naslednji teden, čeprav je v EU do zdaj pribežalo že več kot 350 tisoč migrantov.
Aktualna begunska kriza, ki jo dobesedno v živo spremljamo že ves teden, se ni začela pred dnevi v Makedoniji, ampak se nas je, ker se dogaja na našem pragu, dotaknila bolj kot poročila v zadnjih letih s Sredozemlja. Morda tudi zato, ker gledamo posnetke ljudi, družin, otrok, mladostnikov, ki so še pred kratkim živeli čisto običajno življenje z vsem udobjem ki ga nudi 21. stoletje, danes pa si rešujejo golo življenje.
Ker so se napetosti v zgodbi arbitražnega »nesporazuma« v tem tednu malce pomirile, so si na ministrstvu za zunanje zadeve morda zaželeli kolektivni dopust. Z izjemo ministra jim ni uspelo, razpoloženje pa se je odmikalo daleč od brezbrižnosti.
Ker so se napetosti v zgodbi arbitražnega »nesporazuma« v tem tednu malce pomirile, so si na ministrstvu za zunanje zadeve morda zaželeli kolektivni dopust. Z izjemo ministra jim ni uspelo, razpoloženje pa se je odmikalo daleč od brezbrižnosti.
Že več kot tri tedne potekajo polemike o arbitraži med Slovenijo in Hrvaško. Tokratni vrhunec je odločitev slovenske vlade, da izbiro novega slovenskega arbitra prepusti kar sodišču samemu. Hrvaška pa nič. Arbitraža je uradno ne zanima več. Ljubljanski Univerzitetni klinični center, daleč največja bolnišnica pri nas in tudi eno od naših največjih podjetij, je ta teden dobil novega upravnika oziroma vršilca dolžnosti. Iz tujine pa lahko žal poročamo le o katastrofah.
Že več kot tri tedne potekajo polemike o arbitraži med Slovenijo in Hrvaško. Tokratni vrhunec je odločitev slovenske vlade, da izbiro novega slovenskega arbitra prepusti kar sodišču samemu. Hrvaška pa nič. Arbitraža je uradno ne zanima več. Ljubljanski Univerzitetni klinični center, daleč največja bolnišnica pri nas in tudi eno od naših največjih podjetij, je ta teden dobil novega upravnika oziroma vršilca dolžnosti. Iz tujine pa lahko žal poročamo le o katastrofah.
Fantastičen dan Pahorja in Kosorjeve, ki sta ga doživela ob sklenitvi arbitražnega sporazuma, se je spremenil v nočno moro Cerarja in Erjavca, ki ju je na cedilu pustil še Abraham, ko je po le nekaj dneh odstopil kot slovenski arbiter. Mirna kri in trda roka je recept, ki ga v arbitražnem viharju ponuja nekdanji predsednik republike Tuerk. Nihče pa nima recepta, ki bi ga predpisal 300 tisoč revnim Slovencem. Ti životarijo z nekaj sto evri na mesec. Zdi se, da je odpis dolgov najšibkejšim podoben učinku aspirina, ki ga predpisali obolelemu s pljučnico.
V teh dneh je Piranski zaliv postal ocean z velikim presežkom političnega planktona. Podrobnosti v Centrifugi!
Letošnji čas kislih kumaric je povsem drugačen. Zelo pestro poletje je, predvsem na političnem področju. V Bruslju je potekala razprava o razporeditvi 55 tisoč beguncev, ki naj bi jih sprejele evropske države. Nekatere države želijo sprejeti predvsem begunce katoliške veroizpovedi, druge predvsem ženske in otroke. Lahko bi rekli, da se obnašajo kot na tržnici.
Neveljaven email naslov