Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
33-letni poslovnež Stefan Jorgensen si šaljivo pravi viking. Pa ne zato, ker prihaja iz domovine vikingov, Danske, ampak predvsem zato, ker s podjetjem itembase.com uspešno osvaja področje spletnega nakupovanja. Kako? Tako, da majhnim podjetjem omogoča, da so konkurenčna v primerjavi s spletnimi velikani, kot sta Amazon in Ali Baba.
Kako manjšim spletnim trgovcem omogočiti, da bodo konkurenčni v boju z velikani, kot sta denimo Amazon in Ali Baba?
Danski poslovnež Stefan Jørgensen je prvo podjetje ustanovil že pri 19 letih, med študijem prava. Z njim je ustvaril 10 milijonov evrov dobička, ga potem prodal in dokončal študij, ostal pa je v stiku s poslovnim okoljem, predvsem z zagonskimi podjetji. Nato se je leta 2010 preselil v Berlin in tam ustanovil podjetje Itembase.com, ki ponuja inovativne rešitve na področju spletnega trgovanja in podpornih storitev, predvsem za manjša podjetja. Ta bi sicer le s težavo tekmovala s spletnimi velikani, kot sta recimo Alibaba ali Amazon.
“Amazon ima o izdelku in kupcu na podlagi zbiranja podatkov veliko informacij ter tako ustvarja priporočila. Z njimi proizvede od 30 do 40 odstotkov vsega dobička.” – Stefan Jørgensen
Težava je v tem, da imajo majhna podjetja včasih omejeno količino podatkov ter zato le s težavo konkurirajo velikim podjetjem, čeprav imajo nekatere ključne prednosti, denimo na področju komuniciranja z ljudmi in znanja o manjšem številu proizvodov, ki jih tržijo. Tu pa v igro vstopi podjetje itembase.com, ki osnovne storitve ponuja celo brezplačno.
“Trgovine združujemo v omrežja, kjer lahko med sabo delijo te dobre, velike podatke, kot jim pravimo. Trgovci uporabljajo naš posebni sistem IPA, mi te podatke standardiziramo in analiziramo ter nato vračamo podjetjem. Tako spletnim podjetjem ne glede na velikost omogočamo, da postajajo konkurenčnejša.”
Stefan Jørgensen je podjetje ustanovil tudi zaradi razmišljanja, da se “spreminjamo v družbo, ki temelji samo na nakupih – stvari kupujemo in jih potem mečemo stran. To je nevzdržen sistem, saj nam bo ob tem tempu zmanjkalo materialov, ki jih recimo potrebujemo za nove prenosne telefone, kot so na primer nekatere kovine. Trgovci se morajo po navadi, tudi na spletu, ukvarjati z raznovrstnimi rečmi, recimo, kako zapakirati izdelek, namesto da bi več časa namenili uporabniški izkušnji in optimizaciji, ki bi pripomogli k manjšemu zavračanju izdelkov in njihovi vnovični uporabi.” Tudi zaradi tega, ker itembase.com manjšim podjetjem omogoča optimizacijo, pa je podjetje s sedežem v Berlinu dobilo posebno nemško denarno nagrado, ki mu je omogočila razširitev poslovnega trga tudi v Združene države Amerike.
623 epizod
Poslovne krivulje valovijo med povpraševanjem in ponudbo. Od ideje do uspeha je morda ključna prav prava informacija. Zato Poslovne krivulje opozarjajo na priložnosti, nove trge, investicije in razpise.
33-letni poslovnež Stefan Jorgensen si šaljivo pravi viking. Pa ne zato, ker prihaja iz domovine vikingov, Danske, ampak predvsem zato, ker s podjetjem itembase.com uspešno osvaja področje spletnega nakupovanja. Kako? Tako, da majhnim podjetjem omogoča, da so konkurenčna v primerjavi s spletnimi velikani, kot sta Amazon in Ali Baba.
Kako manjšim spletnim trgovcem omogočiti, da bodo konkurenčni v boju z velikani, kot sta denimo Amazon in Ali Baba?
Danski poslovnež Stefan Jørgensen je prvo podjetje ustanovil že pri 19 letih, med študijem prava. Z njim je ustvaril 10 milijonov evrov dobička, ga potem prodal in dokončal študij, ostal pa je v stiku s poslovnim okoljem, predvsem z zagonskimi podjetji. Nato se je leta 2010 preselil v Berlin in tam ustanovil podjetje Itembase.com, ki ponuja inovativne rešitve na področju spletnega trgovanja in podpornih storitev, predvsem za manjša podjetja. Ta bi sicer le s težavo tekmovala s spletnimi velikani, kot sta recimo Alibaba ali Amazon.
“Amazon ima o izdelku in kupcu na podlagi zbiranja podatkov veliko informacij ter tako ustvarja priporočila. Z njimi proizvede od 30 do 40 odstotkov vsega dobička.” – Stefan Jørgensen
Težava je v tem, da imajo majhna podjetja včasih omejeno količino podatkov ter zato le s težavo konkurirajo velikim podjetjem, čeprav imajo nekatere ključne prednosti, denimo na področju komuniciranja z ljudmi in znanja o manjšem številu proizvodov, ki jih tržijo. Tu pa v igro vstopi podjetje itembase.com, ki osnovne storitve ponuja celo brezplačno.
“Trgovine združujemo v omrežja, kjer lahko med sabo delijo te dobre, velike podatke, kot jim pravimo. Trgovci uporabljajo naš posebni sistem IPA, mi te podatke standardiziramo in analiziramo ter nato vračamo podjetjem. Tako spletnim podjetjem ne glede na velikost omogočamo, da postajajo konkurenčnejša.”
Stefan Jørgensen je podjetje ustanovil tudi zaradi razmišljanja, da se “spreminjamo v družbo, ki temelji samo na nakupih – stvari kupujemo in jih potem mečemo stran. To je nevzdržen sistem, saj nam bo ob tem tempu zmanjkalo materialov, ki jih recimo potrebujemo za nove prenosne telefone, kot so na primer nekatere kovine. Trgovci se morajo po navadi, tudi na spletu, ukvarjati z raznovrstnimi rečmi, recimo, kako zapakirati izdelek, namesto da bi več časa namenili uporabniški izkušnji in optimizaciji, ki bi pripomogli k manjšemu zavračanju izdelkov in njihovi vnovični uporabi.” Tudi zaradi tega, ker itembase.com manjšim podjetjem omogoča optimizacijo, pa je podjetje s sedežem v Berlinu dobilo posebno nemško denarno nagrado, ki mu je omogočila razširitev poslovnega trga tudi v Združene države Amerike.
Za slovensko industrijo srečanj je bilo lansko leto rekordno. Neposredni prihodki prodaje so znašali 271 milijonov evrov. Ob visoki dodani vrednosti, ki jo industrija prinaša, so multiplikativni učinki znašali skoraj 900 milijonov. Letos se je vse obrnilo na glavo. Obeta se skoraj 80 % upad prihodkov, neposredno je ogroženih več kot 15.000 delovnih mest. Kako bo slovenska industrija srečanj skušala prebroditi zahtevne čase in ohraniti konkurenčnost, pojasnjuje direktor Kongresnega urada Slovenije Miha Kovačič. Poklicala ga je Anja Hlača Ferjančič.
Četrti del druge sezone Vodenja s posluhom se ukvarja z vprašanjem, kako tradicijo in sodobne trende prepletajo v mlekarni Planika, ki ima 75 zaposlenih in povezuje kmete v Posočju. Direktorica Planike Anka Lipušček Miklavič se je oglasila v našem novogoriškem studiu in razkrila svoje zanimive prakse vodenja ter ključna spoznanja, ki jih je zbrala v štirinajstih letih na čelu podjetja. V ljubljanskem studia sta se z njo pogovarjala strokovni sodelavec oddaje dr. Miha Škerlavaj z Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani in Anja Hlača Ferjančič.
Tretji del druge sezone Vodenja s posluhom se ukvarja z vprašanjem vodenja notranjega podjetništva. Zakaj je potrebno, da velike organizacije in multinacionalna podjetja v svojo strukturo vpeljejo načine dela, ki so bolj domači zagodnskim podjetjem? Vpogled v nove načine dela in odprto inoviranje bo ponudila Mateja Panjan iz podjetja Danfoss. To je uspešno dansko družinsko podjetje, ki globalno zaposluje več kot 28.000 ljudi. So vodilni svetovni dobavitelj izdelkov za energetsko učinkovite rešitve daljinskega ogrevanja in hlajenja ter klimatizacijo zgradb. Še posebej ponosni so na svojo vključujočo kulturo in t. i. hackathone, dogodke, kjer zaposleni iz različnih oddelkov v določenem času rešujejo poseben izziv ali nalogo.
Drugi del druge sezone Vodenja s posluhom prinaša odgovore na pomembna vprašanja: kako naj vodja krepi svojo odpornost in odpornost organizacije? Kako naj delo organizira tako, da bo dolgoročno vzdržno? Svoje izkušnje je delil nekdanji direktor podjetja Knauf Insulation Tomaž Lanišek, ki si je tudi zaradi krepitve odpornosti vzel sobotno leto in ga preživel na eni najbolj uglednih poslovnih šol v Lozani, zdaj pa v Mestni občini Kranj vodi projekt pametno mesto. Prepričan je, da lahko vodja svojo odpornost krepi z dobro ekipo.
Podjetje 3fs je doma v Kranju in Mariboru, deluje pa v Skandinaviji in Kanadi, ima odlično vzpostavljen sistem dela na daljavo in ustanavlja odcepljena podjetja. Podjetje s 60 zaposlenimi pomaga tehnološko naprednim podjetjem pri dodatni, bolj zahtevni digitalizaciji. Večino posla opravijo v tujini. Že pri svojem prvem projektu so sodelovali z Ericssonom. Kako voditi ekosistem, je osrednja tema nove sezone Vodenja s posluhom. Direktor 3fs Andraž Logar zelo neposredno predstavi prednosti in slabosti ustanavljanja odcepljenih podjetji. Priznava, da je neuspešnih poskusov precej, a so uspešna odcepljena podjetja: Toshl, Iryo, Trickytribe in Lake dokazala, da je njihova inovativna pot prava.
Zadnja v spomladansko-poletni seriji Tečajnic danes prinaša domačo nalogo. Táko, za katero boste imeli čas do konca poletja. Nič zahtevnega, pravita Rok Kužel in odgovorna urednica Mojih financ Marja Milič. V resnici gre le za spodbudo k natančnemu spremljanju in beleženju osebne porabe, kar bo osnova za graditev varnostne rezerve. Nepričakovana kriza, ki jo je povzročila epidemija in v kateri je marsikdo ostal brez prihodkov ali vsaj dela njih, je še enkrat pokazala, da je zlata rezerva temelj urejenih osebnih financ. Kot pravi finančni strokovnjak Marko Ploj iz Finančne skupine Prima, je naslednji korak zavarovanje. Zavarovanje sebe, družine in premoženja. Sledi poseben kupček, na katerega nalagamo denar za dolgoročne cilje, med katerimi je eden od pomembnejših pokojnina. Zanjo je najbolje začeti varčevati na začetku poklicne poti, še preden si posameznik ustvari družino. Kot pravi Ploj, obrestno-obrestni račun dela čudeže in v 40 letih varčevanja je lahko privarčevani kupček kar zajeten.
Kaj sploh je obveznica in komu je namenjena? Lahko do nje dostopajo tudi fizične osebe? Katere so tiste države, katerih obveznice je varneje kupovati in katere tiste, ki so bolj tvegane, a zato bolj donosne? Tokratna Tečajnica na Valu 202 ima naslov ABC obveznic. Rok Kužel in odgovorna urednica Mojih financ Marja Milič v tokratni oddaji gostita Primoža Cenclja iz Generali Investments.
Kolobarjenje s položnicami, nakupi na obroke in plačevanje s kredintimi karticami hitro vodijo v kopičenje dolgov. Marja Milič in Rok Kužel z gostjo Natalijo Zupan ugotavljata, kako do zlate rezerve.
Se bodo stanovanja pocenila? Se splača z nakupi počakati? Bo Banka Slovenije omilila stroge pogoje za pridobivanje stanovanjskih posojil?
Izkušeni vlagatelji vedo, da so tridesetodstotni padci na borzah nekaj običajnega. O gospodarski negotovosti glede naložb v času zdravstvene krize s Krunom Abramovičem razpravljata gostitelja Rok Kužel in Marja Milič.
Kakšne posledice bo pandemija novega koronavirusa pustila v gospodarstvu, kaj se dogaja in se bo še dogajalo z borzami? Rok Kužel in Marja Milič sta v prvo poskarantensko Tečajnico povabila Kruna Abramoviča, predsednika uprave NLB Skladi, ki svetovnemu gospodarstvu n apoveduje okrevanje v obliki črve V. To pomeni, da bo kriza globoka, okrevanje pa relativno hitro.
V sklepnem delu serije Vodenje s posluhom smo v ospredje postavili ustvarjalnost in vodenje inovativnosti. Dr. Miha Škerlavaj razlaga, kaj je inovacijski paradoks, Mic Melanšek iz Hooray studios, ki izdeluje personaliziranje otroške knjige, pa razkriva čudovite in čudne plati kreativnosti. Gostila ju je Anja Hlača Ferjančič. Foto: pixabay
V novem delu serije Vodenje s posluhom ugotavljamo, kako iz skupine ljudi sestaviti tim? Kako graditi pripadnost in zakaj so odnosi med zaposlenimi ključni za presežke? Kaj je prosocialna motivacija? Strokovni sodelavec oddaje je dr. Miha Škerlavaj z Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani, gost je vodja akrobatske skupine Dunking Devils Domen Rozman.
Organizacije in zaposleni potrebujejo spremembe in stabilnost. Kdo in kako naj vpeljuje spremembe? Kako naj vodja pridobi agente za spremembe? Gosta tretjega dela serije Vodenje s posluhom sta bila direktorica AMZS Lucija Sajevec in strokovni sodelavec oddaje dr. Miha Škerlavaj z Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani ...
Zaposleni so dragoceni, niso strošek. Pri delu naj bi imeli avtonomijo, morda celo neomejen plačan dopust. Katere prakse v organizaciji ljudi motivirajo in zakaj nekateri še vedno skušajo higienike predstaviti kot motivatorje? O trajnostnem vodenju bodo razmišljajo dr. Miha Škerlavaj z Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani, Aleksandra Peharda iz podjetja Mikro+Polo in dr. Jan Ketil Arnulf z BI norveške poslovne šole.
So eksperti lahko dobri vodje? Ljudje s področno specifičnim znanjem se v vodstvenih vlogah soočajo z različnimi izzivi. V kakšne pasti se lahko ujamejo eksperti, kako voditi nekdanje kolege, kaj je postherojsko vodenje? V novi mini seriji Vodenje s posluhom Anja Hlača Ferjančič s strokovnim sodelavcem oddaje Miho Škerlavajem in sogovorniki odkriva zakonitosti kvalitetnega vodenja v poslovnem svetu.
Kako daleč je čas, ko se bomo v Sloveniji povsem poslovili od gotovine, ki postaja zlasti med mladimi vse manj priljubljena, vendar z njo pri nas še vedno opravimo 80 odstotkov vseh nakupov. Najbolj brezgotovinska država je Švedska, kjer denarja v fizični obliki leta 2023 ne bo več. V Veliki Britaniji pa ugotavljajo, da bodo ob naraščanju priljubljenosti plačevanja s karticami z zdajšnjo hitrostjo brezgotovinska družba postali leta 2026. Vprašanje, ki si ga postavljata Marja Milič in Rok Kužel je, ali življenje brez gotovine prinaša boljši ali slabši pregled nad porabljenim denarjem. Odgovarja Zenel Batagelj iz agencije Valicon.
Tečajnica se ob pomoči psihologinje Katarine Veselko skuša izviti iz primeža črnega petka in decembrske nakupovalne evforije Rok Kužel in Marja Milič v tokratni epizodi ugotavljata, da je lahko gram zlata, delnica uspešnega podjetja ali pa odprtje varčevalne knjižice zelo primerno darilo za mladostnike, saj predstavlja vstopnico v svet finančne pismenosti. Pa ne le to – gre za darilo, ki – ob predpostavki, da za vogalom ne čaka nova, huda kriza – ne izgublja na vrednosti, zlasti ne na dolgi rok.
Samo v Ljubljani je po nekaterih ocenah preko platforme Airbnb mogoče najeti več kot 2200 stanovanj. Nepremičnina na atraktivni lokaciji lahko prinaša lepe zaslužke, kar kot razlog za nakup v svojih oglasih pogosto navajajo tudi posredniške agencije. A investicija v nepremičnino zahteva tehten premislek, izračun o donosu pa je zelo zapleten in nikakor ne vključuje le razlike med prihodki in tistim, kar zase hoče država. V tokratni Tečajnici Rok Kužel in odgovorna urednica Mojih financ Marja Milič iščeta odgovor na vprašanje, kdaj in za koga je nepremičnina lahko dobra investicija.
Slovenci imamo v bankah naloženih približno 20 milijard evrov prihrankov, ki pa zaradi nizkih obrestnih mer prinašajo nič oziroma skoraj nič obresti. Finančni strokovnjaki za višje donose priporočajo razpršeno in postopno vlaganje sredstev na delniške in obvezniške trge, kar lahko v nekaj letih prinese lepe zaslužke. Obenem ugotavljajo, da je zadnja finančna kriza med ljudi vnesla precejšnjo mero nezaupanja v finančne trge, ki se le postopoma vrača. Kam se v času ohlajanja gospodarstva in uvajanja bančnih ležarin splača vlagati prihranke in ali oziroma kdaj je smiselno razmišljati o predčasnem odplačilu posojila?
Neveljaven email naslov