Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gost oddaje Primorski kraji in ljudje je Američan, ki je povezan tudi s Slovenijo. Arch Davis ima sicer korenine na Novi Zelandiji, a je večji del življenja preživel v Združenih državah Amerike. Tam izdeluje in dizajnira različne čolne. Doslej jih je pripravil skoraj sto. Pred dobrim mesecem dni se je mudil na srednji gozdarski in lesarski šoli v Postojni, kjer je skupaj z dijaki izdeloval nov čoln. Takrat je bil v Sloveniji že petič, a kot pravi, se bo ponovno vrnil. Kako je znani ameriški izdelovalec čolnov sploh povezan s Slovenijo? Armin Sejarić.
521 epizod
Vabimo vas v družbo ljudi, ki so zaradi svojega dela, dejanj in značaja drugačni, izstopajoči. Pogosto so povezani s svojim krajem, zato predstavljamo tudi naš geografski prostor in njegove značilnosti.
Gost oddaje Primorski kraji in ljudje je Američan, ki je povezan tudi s Slovenijo. Arch Davis ima sicer korenine na Novi Zelandiji, a je večji del življenja preživel v Združenih državah Amerike. Tam izdeluje in dizajnira različne čolne. Doslej jih je pripravil skoraj sto. Pred dobrim mesecem dni se je mudil na srednji gozdarski in lesarski šoli v Postojni, kjer je skupaj z dijaki izdeloval nov čoln. Takrat je bil v Sloveniji že petič, a kot pravi, se bo ponovno vrnil. Kako je znani ameriški izdelovalec čolnov sploh povezan s Slovenijo? Armin Sejarić.
Med nepogrešljivimi mojstri so bili nekoč tudi sliopleskarji, sobopleskarji in črkoslikarji. To je bil cenjen poklic, pravih mojstrov pa kar nekaj. Tudi na območju Ilirske Bistrice. Tako kot veliko drugih obrti, se je tudi ta z leti vse bolj umikala novim tehnologijam in na kocu povsem zamrla. V spomin so jo to poletje priklicali na bistriškem, kjer so pripravili razstavo o mojstrih pleskarske obrti v domači občini. Odziv je bil izjemen; marsikdo je po ogledu na podstrešju poiskal stare valjčke. V roke jih je znova vzel tudi že veliko let upokojeni mojster črkoslikar Marjan Boštjanič. Z njim in Primožem Rojcem, pobudnikom razstave, se je o pleskarski obrti v teh krajih, pogovarjala Barbara Kampos.
V Doberdobu, na goriškem Krasu, živijo zagnani mladi kmetovalci, ki so to poletje začeli uresničevati prav poseben projekt. Kraška gmajna - Landa carsica so poimenovali združenje petih kmetij iz Doberdoba, Zagraja in Devina in se lotili oživljanja nekdanje kraške gmajne. V Doberdobu in okolico so pred 40-imi leti postopno začeli opuščati kmetovanje, kar je privedlo do zaraščanja pokrajine. Nekdaj pašniki in obdelane površine so vse bolj postajali življenjski prostor divjadi, povečala se je požarna ogroženost, razpasli so se klopi. A zdaj so našli recept, s katerim nameravajo v nekaj letih sanirati stanje, obuditi kmetovanje in v te kraje privabiti turiste. Za začetek so na zaraščena območja naselili 110 oslov. Z gospodarji treh kmetij iz Doberdoba si je kraško gmajno ogledala Barbara Kampos.
V Gabrovici pri Komnu že dve desetletji deluje ljudski oder, ki je postal pomemben dejavnik vaškega življenja. Krajani se vsako leto ob praznovanju vaškega patrona razveselijo nove veseloigre, za igralce pa je ljudski oder postal družina, ki je med njimi spletla tudi prijateljske vezi. Kako ljubiteljsko gledališče doživljajo štiri članice dramske skupine Kulturnega društva Brce in zakaj vztrajajo že dve desetletji, v oddaji, ki jo je pripravila Irena Cunja.
V tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje vam bomo predstavili družino Vidmar, ki že od leta 1991 vodi Turistično kmetijo na Sinjem vrhu. Očetu Hieronimu in mami Irmi pri delu pomagata še sinova Kristjan in Aljoša, ko je potrebno pa tudi hčerka Polona, ki je sicer zaposlena v vrtcu. Na kmetiji že vrsto let gostijo različne kolonije in delavnice, med katerimi sta najbolj odmevni mednarodna kolonija »Slovenija, odprta za umetnost« in dobrodelna kolonija »Umetniki za Karitas«. Družino Vidmar je obiskala Karin Zorn.
Tudi tokrat smo oddajo Primorski kraji in ljudje posneli ob morju. Le da smo se odpravili čez mejo, v Dalmacijo. V Splitu namreč že 24 let deluje Slovensko kulturno društvo Triglav. Drugo največje slovensko društvo na Hrvaškem ima 350 članov, ki se preko raznih delavnic in skupin, v prostorih društva, srečujejo skoraj vsak dan. Srečujejo pa se tudi z rojaki iz matične domovine. Pogosto se sami odpravijo v Slovenijo in pogosto v Splitu gostijo predstavnike številnih slovenskih društev. Minuli konec tedna so se v tem dalmatinskem mestu družili s Slovenci iz Pulja in iz Repentabra. Dva pevska zbora sta svojim rojakom podarila pesmi, ki so marsikoga za trenutek vrnile domov. Obenem pa so se tkale vezi med rojaki s te in one strani meje. Slovence v Splitu nam predstavlja Barbara Kampos.
Pred kratkim so avtorji priljubljenega turističnega vodnika Lonely Planet sestavili seznam desetih pogosto najbolj spregledanih potovanj po železnici. Na prvo mesto so postavili železniško progo med Novo Gorico in Jesenicami, znano kot Bohinjska proga. O njej so napisali, da je vožnja po njej »skoraj popolna železniška avantura, za katero večina ljudi ni slišala«. To pa že dolgo vedo v društvu za Bohinjsko -goriško progo. Tajnika društva, Matjaža Marušiča, je za oddajo Primorski kraji in ljudje pred mikrofon povabila Nataša Uršič.
Kar zadeva število in vrste metuljev je Slovenija, glede na velikost ozemlja, med najbogatejšimi v Evropi. Spekter vrst je izjemen, saj imamo deželo, ki leži na stičišču Alp, Sredozemlja, dinarskega gorstva in Panonske nižine. Bolje poznani so dnevni metulji, podatki za nočne so pomanjkljivi - območja so pri nas slabo raziskana, pa tudi specialistov - metuljarjev menda nimamo prav veliko. Vendar smo našli enega - Bojana Zadravca. Po izobrazbi je gozdarski inženir, po duši pa biolog in v današnji oddaji nam bo v pogovoru z Zdenko Tomulič razkrival kako bogata je Primorska z metulji, temi frfotavimi lepotci, ki znajo biti očarljivi tudi ponoči.
Takoj za obokom na začetku Čevljarske ulice v Kopru je že od leta 1953 doma Zlatarstvo Shiroka. Pokojni Tomo Shiroka je bil med prvimi koprskimi obrtniki, v Koper je leta 1953 prispel iz Prizrena na Kosovu, pognal korenine in ostal. V prav tem prostoru, kjer so nekoč imeli zlatarno Italijani. Hčerka Greta je končala prvo stopnjo arheologije, a se je kasneje vrnila v domačo zlatarno, brat Luigi pa se je izšolal za zlatarja. Njihova zlatarna je že dolga leta prijazen prostor, kjer so se in se še pišejo mnoge zgodbe ljudi, ki za posebno priložnost kupijo ali dajo narediti poseben kos nakita. Greto Shiroka v oddaji Primorski kraji in ljudje predstavlja Nataša Benčič.
Ob prvem maju običajno izpostavljamo delo in z njim povezane teme. Tudi letos se tradiciji ne bomo izneverili. Vsebino tokratne oddaje namenjamo mladinskim brigadam in delovnim akcijam. Teh je bilo tudi na Primorskem precej. Z nekdanji brigadirji in domačini bomo obujali spomine na akcije v Slovenski Istri, Brkinih, Novi Gorici in Posočju. Številna pričevanja je strnila Jasna Preskar. (Foto: Pokrajinski muzej Koper, Tržaška mladina na koprskem stadionu leta 1951)
Na kmetiji Štok v Marezigah vsak konec tedna zadiši po domačih dobrotah. Že več kot trideset let se družina ukvarja z vinogradništvom, temu pa so pred kratkim dodali še gostinsko ponudbo. Zgodovina njihovih osmic sega sicer v trideseta leta minulega stoletja. Med obdelovanjem vinogradov in vrtov, za katere skrbijo tri generacije v družini, vsak konec tedna snujejo jedilnike po starih, noninih receptih. Tako na kmetiji povezujejo tudi običaje in posebnosti kraja, v prihodnje pa imajo še veliko zamisli, ki bi privabile domače in tuje obiskovalce. V oddaji Primorski kraji in ljudje se je v Marezigah s Štokovimi srečala Tjaša Lotrič.
V tokratni oddaji se bomo odpravili v Log pod Mangartom. Tam živi družina Černuta, ki se ukvarja z ovčerejo, izdelavo bovškega sira s certifikatom za zaščiteno označbo porekla, pred časom pa so sicer ekološki kmetiji dodali še turistično dejavnost. Nad delom na kmetiji bdijo Domen in Irena ter njun sin Klemen, ki si je v Logu pod Mangartom ustvaril družino. Drugega sina Martina pa je služba odpeljala v Novo Gorico, vendar se rad vrača domov in, kadar lahko, tudi pomaga pri opravilih. Družino Černuta je obiskala Karin Zorn.
V Hrvaški Istri deluje šest slovenskih društev, najstarejše med njimi je Slovensko kulturno društvo Istra iz Pulja. Ustanovljeno je bilo pred petnajstimi leti in danes je v njem nekaj več kot 500 članov. Pod njegovim okriljem že 10 let deluje mešani pevski zbor Encijan. Iz majhne skupinice pevk in pevcev, ki so se pred desetimi leti zbrali, da bi skozi pesem ohranjali vez z matično domovino in slovenskim jezikom, je v desetletju nastal pravi zbor, ki ga od začetka vodi zborovodja Paola Stermotić. Začeli so s prepevanjem slovenskih ljudskih pesmi. Sprva le dvoglasno, danes suvereno in ubrano zapojejo štiriglasno. Desetletje skupnega prepevanja so sklenili s slavnostnim koncertom in izdajo zgoščenke. Zbor je za pevke in pevce veliko več kot le petje. V njem so se stkale prave prijateljske vezi, je ljubezen, je radost in je veselje, so Barbari Kampos povedali člani mešanega pevskega zbora Encijan iz Pulja, ki jih predstavljamo v tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje.
Urarstvo, vzdrževanje in izdelava naprav za merjenje časa, ne zmore več kljubovati času. Ena najstarejših obrti počasi tone v pozabo in izumira. Pravih mojstrov je vse manj in menda bi jih v Sloveniji lahko našteli na prste ene roke. Med ljubitelje in poznavalce, ki jim za drobne, predvsem pa natančne instrumente še vedno trepeta srce, sodita tudi Albin in Tomaž Škrlj, oče in sin iz obrtne delavnice v Novi Gorici, ki ima v svojem nazivu tudi še: urarstvo. K pogovoru v oddaji Primorski kraji in ljudje ju je povabila Zdenka Tomulič.
Vipavska dolina ima bogato zgodovino, ki pa jo v preteklosti domačini in tisti, ki se ukvarjajo s turizmom niso znali ali zmogli izkoristiti. Zelo malo je recimo znanega o turških vpadih, čeprav so zaradi njih po celotni dolini nastala številna taborska obzidja ali naselja. Ti so v Vipavsko dolino prišli zaradi najbližje poti, ki je tod vodila do furlanske nižine in Rima. Na svojih pohodih so požigali vasi, pobijali ljudi, mlade fante pa ugrabili ter jih vzgojili v janičarje. V strahu pred njimi so okrog cerkva ali višje ležečih delov gradili taborska obzidja. Vasi in zaselki v Vipavski, ki so ohranili stavbno dediščino protiturških taborov jo nameravajo obnoviti in povezati v turistično ponudbo. Oddajo je pripravila Nataša Uršič.
Pred letom dni je v nekdanjih prostorih koprske tovarne Inde zaživela ustvarjalna Platforma Inde. Njeni člani so v prvem skvotu na Obali uspeli organizirati številne prireditve in dogodke, s katerimi spodbujajo kritičen odziv javnosti na aktualno družbeno dogajanje doma in po svetu. Prvo obletnico so obeležili s petdnevnim maratonom in prvo številko tiskanega časopisa Počasnik. Več o tem, kdo so Indejevci in kaj načrtujejo, pa v reportaži, ki jo je s članicami in člani kolektiva pripravila Lea Širok.
Obiskali smo družino Ivančič iz Kopra. Mama Mirjam je priznana fizioterapevtka, hči Polona kot kozmetičarka dela z mamo v skupni dejavnosti Tim terapija v Ankaranu, sina jJako pa poznamo z Radia Capris, še posebej pa kot imenitnega fotografa. Ena zgodba treh ljudi. Obiskala jih je Nataša Benčič.
Sredi Vipavske doline se na enem izmed značilnih gričev dviga Vipavski Križ. Zgodb povezanih s tem krajem je veliko: od tega, da je Vipavski Križ pravzaprav mesto, saj ga je v to leta 1532 povzdignil cesar Ferdinand I, do tega da je tam pridigal Primož Trubar, po ljudskem izročilu pa naj bi Napoleonova vojska nad kraj izstrelila topovsko granato, ki jo še danes lahko vidimo vgrajeno na eni izmed hiš. Občina Ajdovščina je letos Vipavski Križ celovito prenovila - tudi v upanju, da bo v prihodnje zgodb, predvsem turističnih, še veliko. Današnjo oddajo Primorski kraji in ljudje je pripravila Karin Zorn.
V današnji oddaji Primorski kraji in ljudje smo bili na obisku v Kortah, kjer je dišalo po domačem pecivu. Pripravljala ga je Marija Panger, ki istrske dobrote predstavlja s hčerjo Rozano Prešern na raznih turističnih prireditvah in sejmih. Obe sta dejavni v Turističnem društvu Šparžin, ki skrbi za ohranjanje kulturne dediščine z običaji in navadami izolskega podeželja. Oddajo je pripravila Tjaša Lotrič:
Tokrat smo se v oddaji pomudili na vrtnarski kmetiji Čebron v Bukovici. Z vrtnarstvom se ukvarja že tretja generacija in vse kaže, da bo ljubezen do zemlje in kmetovanja ostala živa tudi naprej. Čebronove je obiskala Ingrid Kašca Bucik.
Pred 200 leti so v Renčah otroci prvič sedli v šolske klopi. Po podatkih iz najstarejše šolske kronike namreč začetki osnovnega šolstva v Renčah segajo v leto 1815. Pouk, ki je potekal v občinski hiši, je obiskovalo 50 otrok. Utrip šolstva v Renčah nekoč in danes je v oddaji Primorski kraji in ljudje ujela Karin Zorn.
Neveljaven email naslov