Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Karpo Godina je najbolj uveljavljen in največkrat nagrajen slovenski filmar
Karpo Godina je najbolj uveljavljen in največkrat nagrajen slovenski filmar. S svojim ustvarjanjem je začel v šestdesetih letih prejšnjega stoletja, ko je skupaj z Želimirjem Žilnikom, Lordanom Zafranovićem, Dušanom Makavejevim, Bahrudinom Čengićem in drugimi postal eden od ustvarjalcev novega jugoslovanskega filma ali »črnega filma« – kot so njihovo ustvarjanje nenaklonjeno poimenovale tedanje oblasti. Zaradi njegovega radikalnega ustvarjanja, ki je bilo vselej uperjeno tudi proti vsem oblikam politične represije, so mu vse do osemdesetih prepovedali režirati filme, zato je v tem času deloval kot snemalec in direktor fotografije. Njegovi kratki filmi (kot so Gratinirani možgani Pupilije Ferkeverk, Zdravi ljudje za razvedrilo in Pogrešam Sonjo Henie) in celovečerci, kot sta Splav meduze in Rdeči boogie, so se vseeno za vedno zapisali v zgodovino. V teh dneh jih v obliki retrospektive prikazujejo tudi v slovitem newyorškem Muzeju sodobne umetnosti MoMA. S Karpom Godino se je pogovarjala Tina Poglajen.
698 epizod
Gostimo pomembne domače in tuje ustvarjalce ter poslušalce seznanjamo z odmevnimi dogodki ali fenomeni na kulturnem področju doma in v tujini. Sporadično objavimo besedila, ki obravnavajo področja literature, gledališča, filma, arhitekture, oblikovanja, likovne umetnosti in prevajanja.
Karpo Godina je najbolj uveljavljen in največkrat nagrajen slovenski filmar
Karpo Godina je najbolj uveljavljen in največkrat nagrajen slovenski filmar. S svojim ustvarjanjem je začel v šestdesetih letih prejšnjega stoletja, ko je skupaj z Želimirjem Žilnikom, Lordanom Zafranovićem, Dušanom Makavejevim, Bahrudinom Čengićem in drugimi postal eden od ustvarjalcev novega jugoslovanskega filma ali »črnega filma« – kot so njihovo ustvarjanje nenaklonjeno poimenovale tedanje oblasti. Zaradi njegovega radikalnega ustvarjanja, ki je bilo vselej uperjeno tudi proti vsem oblikam politične represije, so mu vse do osemdesetih prepovedali režirati filme, zato je v tem času deloval kot snemalec in direktor fotografije. Njegovi kratki filmi (kot so Gratinirani možgani Pupilije Ferkeverk, Zdravi ljudje za razvedrilo in Pogrešam Sonjo Henie) in celovečerci, kot sta Splav meduze in Rdeči boogie, so se vseeno za vedno zapisali v zgodovino. V teh dneh jih v obliki retrospektive prikazujejo tudi v slovitem newyorškem Muzeju sodobne umetnosti MoMA. S Karpom Godino se je pogovarjala Tina Poglajen.
Slovaški pisatelj Pavol Rankov, ki mu namenjamo današnjo oddajo Razgledi in razmisleki, se je rodil leta 1964 na severu Slovaške. Šolal se je na filozofski fakulteti v Bratislavi, tam zadnjih dvajset let tudi predava. Rankov piše predvsem kratke zgodbe, izdal pa je tudi dva romana, postavljena v razburkano in z absurdi prežeto dvajseto stoletje. Za romaneskni prvenec Zgodilo se je prvega septembra (ali pa kdaj drugič), ki je preveden tudi v slovenščino, je leta 2009 prejel nagrado Evropske unije za književnost. Konec lanskega leta smo dobili tudi prevod njegovega zadnjega romana Matere, ki tematizira fenomen materinstva v izjemnih razmerah, natančneje v sovjetskem gulagu. Pavol Rankov je nedavno obiskal Slovenijo; takrat pa ga je pred mikrofon povabila Maja Žvokelj. foto: www.anasoftilera.sk
Pisatelj in izvrstni pripovedovalec zgodb Pavol Rankov se je rodil leta 1964 na severu Slovaške. Pozneje se je izobraževal na filozofski fakulteti v Bratislavi, kjer že približno dvajset let vztraja na poti profesorja. Ob tem vseskozi piše literarne tekste, predvsem kratke zgodbe, izdal pa je tudi že dva romana, katerih dogajanje je umestil v razburkano in z absurdi prežeto dvajseto stoletje. Za svoj romaneskni prvenec Zgodilo se je prvega septembra (ali pa kdaj drugič), ki je v prevodu Diane Pungeršič dostopen v slovenščini, je leta 2009 prejel nagrado Evropske unije za književnost. Prevod njegovega zadnjega romana Matere, ki tematizira fenomen materinstva v izjemnih razmerah, natančneje v sovjetskem gulagu, pa je pri založbi KUD Sodobnost International izšel konec minulega leta. V okviru njegove predstavitve je Pavol Rankov januarja obiskal Slovenijo, takrat pa ga je pred mikrofon povabila Maja Žvokelj.
Decembra lani je bil za predsednika Društva slovenskih pisateljev izvoljen pesnik, dramatik, esejist in dramatik Ivo Svetina. Katere bodo njegove prioritete, kako razume Društvo, pa o delovanju članic in članov ter različnih generacij in še o čem, tudi o cehovskih izzivih in načrtih za prihodnost, bo Ivo Svetina povedal v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
V tokratni oddaji se bomo ozrli na dva pomembna festivala, ki sta zaznamovala letošnjo zimo. Tina Poglajen je najprej spremljala Rotterdamski mednarodni filmski festival, zatem pa še Berlinale in se – skupaj z zanimivimi sogovorniki - poglobila v njune značilnosti in posebnosti. Pripravlja Staša Grahek.
Pisatelj, pesnik in dramatik Georgi Gospodinov, rojen leta 1968, je eden izmed najvidnejših in mednarodno najbolj priznanih bolgarskih literatov. Zaslovel je s svojim romanesknim prvencem Naravni roman, ki je bil preveden v več kot dvajset jezikov. Kritiki so odlično sprejeli tudi njegov najnovejši roman Fizika žalosti, ki je v Bolgariji izšel pred štirimi leti, v slovenščino pa ga je za založbo Beletrina prevedel Borut Omerzel. Fizika žalosti je razdrobljeno, enciklopedično in nelinearno grajeno delo, katerega rdeča nit je pripoved o dečku, ki se vživlja v zgodbe drugih. Poleg sodobne obdelave delo določa tematika žalosti oziroma osamljenosti, ki ves čas prežema besedilo, kar naznanja že sam naslov romana. Da je roman izjemno kvaliteten, pričajo nagrade, ki jih je avtor zanj prejel, in sicer nacionalna književna nagrada za najboljše prozno delo, nagrada mesta Sofija za književnost, helikonov cvet za najbolje prodajano knjigo leta 2012, postal pa je tudi bolgarski roman leta. Z Georgijem Gospodinovom, gostom letošnjega festivala Literature sveta – Fabula 2015, se je o njegovih literarnih delih, individualni poetiki in vplivih nanjo pogovarjala Maja Žvokelj.
Clement Benech, mladi francoski avtor, je bil gost festivala Literature sveta, Fabula 2015. Njegov prvi objavljeni roman Slovensko poletje lahko zdaj beremo v slovenščini.. Za oddajo Razgledi in razmisleki je Clementa Benecha pred mikrofon povabila Tadeja Krečič.
Gostja oddaje je škotska pisateljica Janice Galloway, ki je pred kratkim sodelovala na letošnjem festivalu Fabula – literature sveta. Janice Galloway se je rodila leta 1955 v mestecu Saltcoats na zahodni obali Škotske. Ko je imela štiri leta, sta se starša ločila, dve leti pozneje je oče umrl, Janice je živela z materjo in starejšo sestro – obe kot literarni junakinji nastopata v njenih avtobiografsko naravnanih delih This is Not About Me in All Made Up. Študirala je angleščino in glasbo, dolgo je poučevala.Prvi roman z naslovom Dihati moraš, to je vsa skrivnost je Janice Galloway izdala leta 1989. V središče je postavila junakinjo, ki se ob ljubimčevi in materini smrti spopada z depresijo. Za knjigo je prejela več literarnih nagrad, roman Dihati moraš, to je vsa skrivnost je v slovenščino prevedla Tina Mahkota. Pet let pozneje je Janice Galloway izdala roman Foreign Parts, ob tem pa še odmevni zbirki kratke proze: Blood in Where You Find It. Leta 2002 je izšel roman Clara – obsežno in izjemno delo o pianistki in skladateljici Clari Wieck Schumann, ki ga je poslovenil Jure Potokar, pred kratkim pa je izšel pri založbi Beletrina. Z Janice Galloway se je za Razglede in razmisleke pogovarjala Staša Grahek. foto: Murdo MacLeod / Guardian
Konec aprila bo minilo 150 let od rojstva arhitekta Maksa Fabianija. Ob jubileju se ga bodo razen v Novi Gorici, ki je razglasila Fabianijevo leto in bo ob tej priložnosti predstavila manj znano arhitektovo delo, spomnili tudi na rodnem Krasu ter v Ljubljani in na Dunaju. Na pripravo jubilejnih prireditev pa meče senco razkrivanje oziroma manipulacija z že znanimi zgodovinskimi dejstvi o Fabianijevi politični opredelitvi. Neva Zajc je zbrala nekaj mnenj o tem in o polemiki, ki se te dni razvnema v medijih in zunaj njih. Več pa v oddaji Razgledi in razmisleki.
Gostimo pomembne domače in tuje ustvarjalce ter poslušalce seznanjamo z odmevnimi dogodki ali fenomeni na kulturnem področju doma in v tujini. Sporadično objavimo besedila, ki obravnavajo področja literature, gledališča, filma, arhitekture, oblikovanja, likovne umetnosti in prevajanja.
Razgledi in razmisleki nam bodo prinesli razmišljanje dr. Marijana Dovića, raziskovalca na Inštitutu za slovensko literaturo in literarne vede ZRC SAZU in izrednega profesorja na Univerzi v Novi Gorici o improvizaciji v dveh umetnostnih zvrsteh, natančneje, o improviziranem petem besedilu bertsolarijev v tradiciji baskovskega ljudskega pesništva in o sodobni jazzovski improvizaciji. Pripravlja Tadeja Krečič Scholten.
Umetnost improvizacije v literaturi in glasbi je besedilo dr. Marijana Divića; posveča se improviziranim, petim besedilom bertsolarijev v tradiciji baskovskega ljudskega pesništva in sodobni jazzovski improvizaciji.
V tokratni oddaji Razgledi in razmisleki bomo govorili o življenju in delu uglednega filmskega producenta Branka Lustiga. Hrvaški Jud, ki je preživel holokavst, je leta 1994 dobil oskarja za film Schindlerjev seznam. Izkušnja koncentracijskega taborišča ga je močno zaznamovala, zato je vse svoje življenje posvetil temu, da grozote, ki so bile storjene nad Judi v drugi svetovni vojni, ne bi bile nikoli pozabljene. Na predavanjih po vsej Evropi nagovarja predvsem mlade in z njimi deli svojo življenjsko zgodbo. Pred kratkim je obiskal Ljubljano in v sklopu prvega Mednarodnega festivala strpnosti, ki je potekal v Mini teatru, nagovoril slovensko mladino. Med občinstvom je bila tudi Ana Rozman. fotografija: Ranko Šuvar/CROPIX
Gostimo pomembne domače in tuje ustvarjalce ter poslušalce seznanjamo z odmevnimi dogodki ali fenomeni na kulturnem področju doma in v tujini. Sporadično objavimo besedila, ki obravnavajo področja literature, gledališča, filma, arhitekture, oblikovanja, likovne umetnosti in prevajanja.
V besedilu, ki ga je pred leti predstavil na mednarodni konferenci Evropa, svet in humanost v 21. stoletju: dialog v kulturi - dialog med kulturami ( potekala je v Ljubljani) - je Adel Theodor Khoury, v Libanonu rojeni teolog in poznavalec islama, razmišljal o muslimanih, ki živijo v Evropi, in o njihovi integraciji v evropsko družbo. V luči tradicionalnega razumevanja islama kot religijskega in političnega reda je nujno pretresti možna trenja in poiskati rešitev, ki bo upoštevala tako islamsko identiteto, religiozni zakon kot tudi demokracijo in človekove pravice, pravi Khoury. Njegovemu še kako aktualnemu razmišljanju z naslovom Religija in kulturna identiteta: primer islama, ki ga je prevedel Aleš Košar, namenjamo tokratno oddajo Razgledi in razmisleki. vir fotografije: www.steyler.eu
Gostimo pomembne domače in tuje ustvarjalce ter poslušalce seznanjamo z odmevnimi dogodki ali fenomeni na kulturnem področju doma in v tujini. Sporadično objavimo besedila, ki obravnavajo področja literature, gledališča, filma, arhitekture, oblikovanja, likovne umetnosti in prevajanja.
Alenka Puhar, publicistka, prevajalka, urednica, raziskovalka literature in zgodovine, aktivna zagovornica človekovih pravic je ob okroglem, sedemdesetem, rojstnem dnevu obiskala studio oddaje Razgledi in razmisleki in se pogovarjala s Tadejo Krečič Scholten.
Skupščina SAZU je rednega profesorja za robotiko na Fakulteti za elektrotehniko Univerze v Ljubljani dr. Tadeja Bajda leta 2003 izvolila za izrednega člana, leta 2009 za rednega, lani maja pa za predsednika Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Več o poslanstvu ugledne ustanove, o njenem delovanju v letih krize, pa tudi o tem, zakaj je tako malo akademikinj, je akademik Bajd povedal v pogovoru z Markom Goljo, posnetem 14. januarja. Nikar ne zamudite.
Nagrado esAsi poznamo v dveh oblikah, za najboljši prevod iz španščine v slovenski jezik za poklicne prevajalce in za mlade prevajalce. Letos je nagrado za prevod dela Bartleby & Co. Enriqueja Vile-Matasa dobila uveljavljena prevajalka Vesna Velkovrh Bukilica, s katero se je za oddajo Razgledi in razmisleki pogovarjal Matej Juh.
Nagrado esAsi poznamo v dveh oblikah, za najboljši prevod iz španščine v slovenski jezik za poklicne prevajalce in za mlade prevajalce. Prejšnji teden so jo že četrtič podelili v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani. Tokrat so se za nagrado potegovali prevodi poklicnih prevajalcev, in sicer del, ki so bila izdana med letoma 2006 in 2014. Žirija se je odločila za prevod dela Bartleby & Co. Enriqueja Vile-Matasa. Delo je prevedla Vesna Velkovrh Bukilica, k pogovoru za oddajo Razgledi in razmisleki pa jo je povabil Matej Juh.
Jean Louis Comolli, je francoski filmski teoretik in avtor številnih dokumentarnih filmov, cineast in cinefil, kot sam pravi. Več let je bil odgovorni urednik pri znameniti reviji Cahiers du cinema. Ob nedavnem obisku v Ljubljani ga je pred mikrofon povabila Tadeja Krečič. vir fotografije:senseofcinema.com
Neveljaven email naslov