Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pregled nekaterih motivov skušnjave in preizkušnje v Svetem pismu ter drugod v svetovni literaturi kaže, da imajo ti in sorodni motivi zelo pomembno mesto tako v ljudski kulturi kako tudi v razvpitih pisnih dokumentih človeške kulture.
Pregled nekaterih motivov skušnjave in preizkušnje v Svetem pismu ter drugod v svetovni literaturi kaže, da imajo ti in sorodni motivi zelo pomembno mesto tako v ljudski kulturi kako tudi v razvpitih pisnih dokumentih človeške kulture.
Že več stoletij se astronomi prepirajo ali se je na dan Jezusovega rojstva res na nebu pojavila zvezda. Že od nekdaj je veljalo, da se pomembni ljudje ne rodijo brez posebnega znamenja na nebu. Za kakšen nebesni pojav torej gre? O tem v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Argentinski kardinal Jorge Mario Bergoglio je veljal za umirjenega, tihega, skoraj nekoliko introvertiranega človeka. Izogibal se je medijem, širša argentinska javnost ga ni poznala. Z izvolitvijo na mesto rimskega škofa pa se je marsikaj spremenilo. Z nasmeškom in spontanostjo je, kot papež Frančišek, v enem večeru osvojil ves svet. Če njegov revolucionarni slog še naprej navdušuje ljudi različnih prepričanj, pa po drugi strani povzroča negotovost v delu kurije. V tokratni oddaji Sedmi dan bo o osebnosti papeža Frančiška govorila avtorica knjige Od Benedikta do Frančiška, Mojca Širok.
V Cerkvi na Slovenskem čez dobro desetletje pričakujejo občutno zmanjšanje števila duhovnikov. Iz tistih dežel, kjer je pomanjkanje že sedaj veliko, prihajajo opozorila, da vse to občutno vpliva na delo duhovnikov. O tem, kakšna bo njihova vloga v prihodnosti v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
V Cerkvi na Slovenskem čez dobro desetletje pričakujejo občutno zmanjšanje števila duhovnikov. Iz tistih dežel, kjer je pomanjkanje že sedaj veliko, prihajajo opozorila, da vse to občutno vpliva na delo duhovnikov. O tem, kakšna bo njihova vloga v prihodnosti v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Ena najzačilnejših podob prvega krščanstva predstavlja rimska mučenka sveta Cecilija. Kako velik pomen je imela v prvi Cerkvi, kaže dejstvo, da je v kripti pokopana med papeži, škofi in mučenci. Poznamo pa jo predvsem kot zavetnico glasbe. O tem v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Plenus venter non studet libenter«, poln trebuh noče študirati, pravi škof dr. Smej, ki v 93. letu še vedno piše znanstvene članke, predava, prevaja iz grščine in latinščine ter počne še veliko drugega. Priljubljeni mariborski pomožni škof nagovarja s svojo skromnostjo in asketskim življenjem.
Svetovna luteranska zveza (SLZ) je združenje nacionalnih in regionalnih krščanskih Cerkva, ki slonijo na luteranskem izročilu. Zveza (sprva društvo) je bila ustanovljena leta 1947 v Lundu na Švedskem. Trenutno je vanjo vključenih 144 cerkva iz 79 dežel, to je približno 72 milijonov kristjanov. O temeljnih izhodiščih in ciljih SLZ častni škof Evangeličanske cerkve v Sloveniji, mag. Geza Erniša.
»Delaj dobro, varuj se hudega« je temeljno etično načelo, ki ga najdemo v vseh velikih religijah. Dejanja imajo svoje posledice; dobro se vrača z dobrim, hudo s hudim. To naj bi človek občutil že v zemeljskem življenju, še posebej pa v posmrtnem življenju. Katoliška eshatologija govori o treh stopnjah posmrtnega življenja. Nebesa in pekel naj bi bila dokončni stopnji bivanja duše, vice pa le prehodno stanje na poti v nebesa. Gost: patrolog p. dr. Miran Špelič. Vir fotografije: wikimedia commons
Odnos do drugače verujočih je ena od osrednjih tem v Trubarjevih spisih. Ti so pravi kalejdoskop individualnih in stereotipnih slovenskih pogledov na »turško vprašanje«. Če so bili Turki za bolj radikalne nemške reformatorje sovražnik številka ena, je Trubarjev pogled večplasten. S kulturnim in literarnim zgodovinarjem dr. Jonatanom Vinklerjem se je pogovarjal Peter Frank.
Mineva 140-letnica rojstva duhovnika, publicista in narodnega buditelja Jožefa Klekla. Poleg pastoralne in založniške dejavnosti se je ukvarjal tudi s politiko, zavzemal se je za siromašne kmete in ustanovil hranilnico ter agrarno zadrugo. O življenju in delu Jožefa Klekla smo se pogovarjali z murskosoboškim škofom dr. Petrom Štumpfom. Pogovor vodi Boštjan Debevec.
Po tem, ko sta bila spomladi za svetnika razglašena papeža Janez Pavel II. in Janez XXIII., pa bo v tem mesecu za blaženega razglašen tudi Pavel VI. S papeškim službovanjem je pričel v viharnih 60. letih prejšnjega stoletja in med drugim dokončal 2. Vatikanski koncil. Več o njegovem življenju in delovanju v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Kraj, kjer muslimani že stoletja opravljajo Hadž - obred romanja v Meko, predstavlja Kaba. Zgradba je pokrita z zlato izvezenim črnim pregrinjalom, proti kateri so obrnjeni vsi muslimani sveta v času njihove molitve. O osrednji točki Meke podrobneje v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Anton Martin Slomšek, zavetnik šolarjev, učiteljev in vzgojiteljev, je bil prepričan v potrebnost šole in dobre vzgoje. Pred 150 leti je zapisal: »Kdor ima srce mladih ljudi v svojih rokah, lahko skrbi za boljšo bodočnost«. Kaj pa je poslanstvo sodobnega pedagoga in kje se danes srečujeta izobraževanje in vzgoja? Ali učitelji še vedno vzgajajo in skrbijo za boljšo prihodnost? S Heleno Kregar, podpredsednico Društva katoliških pedagogov Slovenije in Slavkom Rebcem, rektorjem škofijske gimnazije v Vipavi, se je pogovarjal Peter Frank.
Vera in kultura, ateizem, svetovna verstva, dialog z neverujočimi; to so bila glavna področja, s katerimi se je ukvarjal kardinal dr. Franc Rode. Že v doktorski disertaciji je obravnaval modernistične tokove v okviru Katoliške cerkve, pozneje pa je na ljubljanski teološki fakulteti predaval o modernem ateizmu in soočenju teologije z sodobnimi miselnimi tokovi. Ob njegovem življenjskem jubileju se bomo s kardinalom pogovarjali o razmerju med vero in kulturo nekoč in danes.
Izumitelj fotografije na steklo Janez Puhar je v Sloveniji malo znan. Šele ob letošnji 200. obletnici njegovega rojstva je širša javnost lahko spoznala neprecenljivo vrednost Puharjeve zapuščine. Poleg fotografskih veščin je obvladal tudi številna druga področja. Posvečal se je slikarstvu, tehniki, kemiji, astronomiji, pesništvu, glasbi, jezikom in še marsičemu. Večkrat spregledan pa je tudi njegov osnovni poklic – poklic duhovnika. O tem, kdo vse je bil Janez Puhar, bo spregovoril avtor knjige o Puharju, dr. Damir Globočnik. Pogovor vodi Boštjan Debevec.
Vernost v splošnem pozitivno vpliva na posameznika in prispeva k njegovi blaginji. Verska prepričanja pa lahko postanejo tudi opravičilo za vedenje, ki ga lahko opredelimo kot vrsto čustvene zlorabe. O soočanju s posledicami zlorab v oddaji Sedmi dan, ki jo tokrat pripravlja Marko Rozman.
Zakonska zveza med možem in ženo je sklenjena dosmrtno in je po cerkvenem pravu naravnana na blagor zakoncev in rojstvo otrok. Ker je za veljaven zakon treba izpolnjevati več pogojev, je lahko zakonska zveza tudi neveljavna ali nična. Statistike na cerkvenih sodiščih kažejo, da je simuliranje poročne privolitve poleg psihičnih vzrokov najpogostejši razlog za neveljavnost zakona. Kaj pomeni hliniti privolitev in kako poteka dokazovanje ničnosti na sodišču, bo predstavil cerkveni pravnik dr. Andrej Saje.
Življenje francoske filozofinje in krščanske mistikinje Simone Weil je vsekakor znano po izjemnem sočutju do trpečih ljudi. Njeno življenjsko pot so zaznamovale predvsem verske in mistične tematike. Simone Weil je pisala celo življenje, večina njenih spisov pa je pritegnila večjo pozornost šele po njeni smrti. Čeprav so jo opisovali kot čudakinjo, brez smisla za humor, je navduševala z veliko naklonjenost do tistih, ki so jo poznali. Albert Camus jo je opisali kot "edinega velikega duha našega časa«. Več v oddaji Sedmi dan, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Čeprav je o Marijinem življenju zelo malo znanega in jo Sveto pismo predstavlja zlasti v senci njenega sina Jezusa, zaseda Marija pomembno mestu v krščanskem nauku. Dogme oziroma verske resnice o Mariji dopolnjujejo številne liturgične hvalnice, likovne upodobitve in razvita ljudska pobožnost. Mariologijo, teološko vejo, ki preučuje verski pomen Marije in njeno vlogo pri odrešenju, je predstavil dr. Anton Štrukelj.
Mistična doživetja so od nekdaj burila duhove. Redki posamezniki naj bi doživljali nenavadne pojave kot so: levitacija, bilokacija, stigme, zamaknjenja, videnja … V zgodovini je prihajalo tudi do številnih zlorab, obstajajo pa primeri, ki jih medicinska znanost ni znala razložiti. Širši javnosti malo znana je slovenska mistikinja Magdalena Gornik z Gore pri Sodražici, ki je živela v 19. stoletju. Ko je bila stara 11 let, naj bi doživela prvo srečanje z devico Marijo, od 13 leta naprej pa naj bi živela le še od evharistije in skrivnostne jedi, ki jo je prejemala v zamaknjenju. Skoraj 50 let, vse do smrti, pa naj bi imela tudi stigme. Gostja: Martina Kraljič.
Neveljaven email naslov