Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vojaški vikariat redno zagotavlja duhovno oskrbo pripadnikom Slovenske vojske ter njihovim družinskim članom
Vojaški vikariat redno zagotavlja duhovno oskrbo pripadnikom Slovenske vojske ter njihovim družinskim članom in s tem omogoča življenje, skladno s temeljnimi človekovimi pravicami, med katerimi je tudi pravica do življenja v skladu z vestjo, prepričanjem ali vero in možnostjo izpovedovanja vere tako zasebno kot javno. Več o duhovni oskrbi v Slovenski vojski v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Vojaški vikariat redno zagotavlja duhovno oskrbo pripadnikom Slovenske vojske ter njihovim družinskim članom
Vojaški vikariat redno zagotavlja duhovno oskrbo pripadnikom Slovenske vojske ter njihovim družinskim članom in s tem omogoča življenje, skladno s temeljnimi človekovimi pravicami, med katerimi je tudi pravica do življenja v skladu z vestjo, prepričanjem ali vero in možnostjo izpovedovanja vere tako zasebno kot javno. Več o duhovni oskrbi v Slovenski vojski v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Čeprav se sveti Patrik v svojih delih označuje za »neukega« in »neznatnega«, nam njegova dediščina dokazuje, da njegovo življenje in delo nikakor ni bilo nepomembno. Danes je namreč zavetnik države Irske in eden izmed njenih najbolj prepoznavnih simbolov. Njegov god predstavlja na otoku obvezen praznik; praznujejo ga tudi po celem svetu, in to ne le Irci, temveč pripadniki vseh narodnosti in starosti. Seveda praznovanje sámo ni osnovano na življenju ali delu svetega Patrika; predstavlja simbol, ki ponazarja celotno irsko kulturno sfero. O tem v oddaji Sedmi dan – vodi jo Marko Rozman.
Medtem, ko politične sile razpravljajo o prihodnosti Ukrajine in Krimskega polotoka, se je oglasil tudi patriarh ruske pravoslavne Cerkve Kiril I., ki se je zavzel za ozemeljsko celovitost Ukrajine. Politični spor razdvaja celo ljudi, ki pripadajo isti veroizpovedi. Je diplomacija tista, ki lahko največ naredi za pomiritev strasti ali bi tu odločilno vlogo lahko odigrali verski voditelji? O tem se bomo pogovarjali rusistom in zgodovinarjem Simonom Malmenvallom. Oddajo vodi Marko Rozman.
Svetovni molitveni dan žena je ekumensko gibanje, ki že od konca 19. stoletja goji molitveno dejavnost in stike po različnih državah sveta, prvi petek v marcu pa vsako leto javnost povabi k dnevu skupne molitve. Pobuda, ki ni ne feministična ne politična, želi ozavestiti vlogo in pomen ženske v družbi. Poudarke letošnjega dne bosta predstavili predsednica slovenskega odbora za Svetovni molitveni dan žena mag. Tanja Povšnar in dolgoletna sodelavka Vera Lamut.
V Mursko soboški škofiji so v teh dneh zaključili škofijski postopek za beatifikacijo božjega služabnika Danijela Halasa. Priljubljeni prekmurski duhovnik, ki se je rodil v začetku 20. stoletja, je bil zavzet dušni pastir, posebej priljubljen pa je bil tudi med mladimi. Zaradi domnevnega sodelovanja s komunisti so ga leta 1941 zaprli Madžari, pozneje pa je padel v nemilost pri partizanskih aktivistih. Marca 1945 so ga ubili neznanci in njegovo truplo vrgli v reko Muro. Spregovorili bomo o Halasovem življenju, ter o postopku za beatifikacijo.
Nacionalsocializem je zaživel v katoliškem in protestantskem okolju. Hitler je v svoj program vključil tudi boga in izrecno poudarjal, da stoji proti brezboštvu. Ob tem se poraja vprašanje, kakšen je bil pravzaprav ta Hitlerjev bog? In kako se lahko skladata Kristus in nacizem? Gost oddaje je sociolog prof. dr. Marko Kerševan.
Monarhična struktura vodstvenih služb je v Cerkvi prisotna že od začetka, zato tudi velja, da ni Cerkve brez škofa in ni škofa brez Cerkve. Čeprav je postopek posvečenja praktično isti že skoraj 2000 let, pa so prva stoletja zaznamovale ugrabitve škofov, nasilne posvetitve in protipravna škofovstva. Kakšne so torej naloge, orodja in namen škofa? V kakšno pomoč je škof skupnosti in kdo je pristojen, da ga imenuje? Gost oddaje je profesor za patrologijo p. dr. Miran Špelič.
Samomor je večplasten fenomen, ki pomeni eno večjih bolečih ran sodobne družbe. Velik izziv tako še vedno ostaja ozaveščanje te problematike oziroma iskanje rešitve, kako ga preprečevati. Čeprav je Cerkev samomor zavračala in branila življenje, poizkuša v današnjih časih pokazati predvsem usmiljenje in razumevanje. Da je človek bitje smisla, ki išče samo bistvo svojega bivanja, in o tem, kako mu religija lahko pomaga odkrivati ta smisel, se bomo pogovarjali s filozofinjo in teologinjo Matejo Pevec Rozman. Oddajo vodi Marko Rozman.
Šiizem je s približno deset odstotkov vernikov druga največja veja islama za večinskim sunizmom. Je državna vera v Iranu, večinski delež pa ima v Iraku in nekaterih drugih državah. Šiizem odpira pogled na nekoliko drugačen islam, ki se kaže že pri branju in interpretaciji Korana, razlike pa se kažejo tudi pri drugih verskih vprašanjih. Gost oddaje bo teolog, misijonar in publicist dr. Drago Ocvirk.
Računalniške igre so sestavni del moderne družbe, vendar jih še nihče ni poglobljeno teološko raziskal. Z združevanjem slike, zvoka in pripovedi ponujajo igre posamezniku aktivno vključevanje v dogajanje, posledica tega pa je izpolnitev njegovih želja. So nekakšna kopija človeškega življenja. Izražajo hrepenenje po nečem, kar nas presega. Več v pogovoru s teologom Aljažem Pečkom. Pogovor vodi Marko Rozman.
Logoterapija poudarja, da človek ni samo nagonsko bitje, ki bi mu bilo v prvi vrsti pomembno le zadovoljevanje osebnih potreb, gonov in želja, ampak je predvsem vrednostno bitje, bitje smisla, ki sta mu bistveni uresničevanje vrednot in iskanje smisla. Gost oddaje je predstojnik Nacionalnega inštituta za psihoterapijo in predavatelj na fakultetah v Novi Gorici, Ljubljani in Novem mestu dr. Sebastjan Kristovič.
Nedavno je bil slovenski javnosti predstavljen prevod poslanice papeža Frančiška ob svetovnem dnevu miru, pod naslovom Bratstvo, temelj in pot do miru. V njej sedanji papež posebej opozarja, da je bratstvo utemeljeno v skupnem presežnem očetovstvu. Bratstvo je zato eno od ključnih poti in sredstev za gradnjo miru. O tem ali je to besedilo mogoče razumeti kot novo Frančiškovo presenečenje, ki jih je bilo doslej v slogovnem in vsebinskem smislu že veliko, se bomo pogovarjali z urednikom zbirke Cerkveni dokumenti, dr. Rafkom Valenčičem.
Svetovne religije so bile tisočletja nosilke etike in morale. Avtoriteta, ki takšni etiki zagotavlja pravičnost, je transcendenca oziroma Bog. Nemški filozof Immanuel Kant pa z mislijo »Delaj tako, da bo tvoje ravnanje lahko zakon za vse ljudi« odpira možnost tudi tako imenovani sekularni etiki. Je etika brez religijske podstati sploh mogoča? O tem s filozofom in teologom dr. Janezom Juhantom.
Leto 2013 je bilo prelomno na marsikaterem področju. Gospodarski krizi še ni videti konca, veliko se govori o spremembah predvsem o spremembah o etiki o pravični porazdelitvi dobrin.
V svetem pismu stare zaveze najdemo kar nekaj odlomkov, ki govorijo o pričakovanju Mesije. V času rimske okupacije pa so mnogi verjeli, da bo Odrešenik tisti, ki bo nastopil kot vojaški voditelj, ki bo ponovno vzpostavil judovsko kraljestvo. Svetopisemski pogled na mesijansko pričakovanje in učlovečenje bo predstavil predavatelj eksegeze in biblične teologije prof. dr. Maksimilijan Matjaž.
Religija je eden tistih pojmov, za katere ljudje navadno vedo, kaj pomenijo, dokler jih ne poizkusijo bolj natančno opredeliti. Pomeni lahko pripadnost veroizpovedi ali pa preprosto naravnanost na nekaj presežnega. Zajema lahko sistem vrednot in norm ali pa je preprosto življenjski nazor. Pomen religije se je v zgodovini spreminjal in tako oblikoval mnogotere poglede na eno osnovnih razsežnosti človeka. O tem, kako gleda sodobna filozofija na religijo, bo spregovoril prof. dr. Robert Petkovšek.
Zvest o obžalovanju slabih dejanj in pokori najdemo v vseh religijah. Postopki in dejanja se razlikujejo glede samega pojmovanje greha.
"Sreča ni imeti več stvari, ampak biti boljši v svojem srcu," pravi Pedro Opeka, ki se na Madagaskarju že 40 let bojuje za dostojanstvo najrevnejših ljudi. Skozi njihove oči so tudi težave zahodnega sveta videti nekoliko drugačne. Ob začetku adventa se je z njim pogovarjal Peter Frank.
Drugi Vatikanski koncil (1962-65) je v Katoliško Cerkev prinesel številne spremembe. Med drugim je spodbudil tudi razvoj evropske feministične teologije, oziroma vprašanja o navzočnosti ženske v življenju Cerkve. O spremembah in o današnjem položaju žensk, bo spregovorila religiologinja in teologinja, doc. dr. Nadja Furlan Štante iz primorske univerze. Pogovor vodi Marko Rozman.
Racionalistični razvoj zadnjih dveh stoletij evropske kulture kljub velikim dosežkom v znanosti ni uspel preprečiti vojn, izkoriščanja, težav v medčloveških odnosih... Nova nevroznanstvena spoznanja odkrivajo, da se veliko bolj razvija leva hemisfera možganov, ki skrbi za kognitivno raven, hkrati pa se zanemarja nasprotni pol, ki je med drugim tudi prostor za etično vzgojne procese. O povezavi etičnosti in duhovnosti bo spregovoril predstojnik Inštituta Antona Trstenjaka, antropolog dr. Jože Ramovš.
Neveljaven email naslov