Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
819 epizod
Oddaja je namenjena pogovoru z enim, po navadi pa z dvema sogovornikoma, in sicer o temi, ki je tako ali drugače povezana z literaturo. Največkrat je izhodišče pogovora konkretna knjiga - leposlovna, poljudno-znanstvena ali strokovna - ob kateri nato obravnavamo širšo temo ali problematiko. Ker skuša oddaja slediti sočasnemu dogajanju na literarnem prizorišču, so njeni gostje pogosto tudi aktualni nagrajenci. Takrat sta v njenem središču konkretni avtor in njegov ustvarjalni opus. Oddaja Sobotno branje govori o knjigah na drugačen način. Kakšen? Poslušajte jo.
Belgijski nobelovec Maurice Maeterlinck je v kontekstu svetovne književnosti znan predvsem po svojih dramah, ki so v očeh literarne zgodovine obveljala za vzorčen primer tako imenovanega statičnega gledališča. Z deli, kot so Peleas in Melisanda, Slepci in Sinja ptica, ki so skušala z besedo in podobo nevidno napraviti vidno, je pomembno vplival na številne mlajše dramatike, od Ivana Cankarja do Samuela Becketta. Toda Maeterlinckovo ustvarjanje za oder ima svoje korenine v doslej le malo znani pesniški zbirki Tople grede. V njej avtor vztrajno upesnjuje hlepenje duše, da bi presegla svoje domače in dobro znano pa tudi nekoliko utesnjujoče okolje in se iz spon vsakdana vzdignila k neznanemu, presežnemu, nemara tudi neizrekljivemu. Zaradi tega so Maeterlinckovo poezijo v dvajsetem stoletju radi prebirali bolj mistično navdahnjeni bralke in bralci. Kako prepričljiva so te pesmi danes, pa bomo preverili v tokratnem Sobotnem branju. S prevajalcem Tople grede, Vladimirjem Pogačnikom, se je pogovarjal Goran Dekleva.
Ko so muslimanski skrajneži zavzeli dolino Svat na severu Pakistana, se jim je po robu postavila drobna deklica. Malala Jusafzaj ni hotela molčati, temveč se je z vso močjo bojevala za svojo pravico do izobraževanja. 9. oktobra 2012 pa je takrat petnajstletna Malala, svoj boj za osnovne človekove pravice skoraj plačala z življenjem. Ko se je s šolskim kombijem vračala domov, so jo talibani ustrelili v glavo. Nihče ni verjel, da bo preživela. Njeno čudežno preživetje pa jo je iz odročne pakistanske doline odpeljalo v sobane Organizacije združenih narodov v New Yorku. Pri šestnajstih je postala svetovna ikona mirovnih protestov in najmlajša nominiranka za Nobelovo nagrado za mir. O njeni pretresljivi zgodbi in o družbenih razmerah v Pakistanusmo z spregovorili v oddaji Sobotno branje z gostom dr. Primožem Šterbencem . Oddajo je pripravila Martina Černe.
Založba Sanje je ob letošnjem svetovnem dnevu poezije izdala Ljubezenski triptih, knjigo s pesmimi Neže Maurer. Ta nam tako v treh poglavjih - Hrepenenje, Iste besede ne pomenijo vselej isto in Vlaki vabijo - prinaša svojo poezijo z ljubezensko in refleksivno tematiko. V prav vseh pesmih spoštovane in priljubljene umetnice slovenske besede se kaže iskrenost, saj se tudi v vsakdanjem življenju ne pretvarja. Ljubezenski triptih nam bosta predstavili Tjaša Koprivec, urednica založbe Sanje, in pesnica Neža Maurer. Njune misli je ob izbranih pesmih, ki jih je interpretirala Jasna Rodošek, zbral Boštjan Močnik.
Zgodovina pornografije ni zgodovina pornografije. Izredno priljubljeni roman hrvaškega pisatelja Gorana Tribusona, ki je zdaj izšel v slovenskem prevodu pri Mladinski založbi, je pravzaprav roman o odraščanju. In vzporedno z odraščanjem skupine fantov v manjšem hrvaškem mestu, je tudi roman o državi, ki je že nekaj časa ni več. Duhovita in sočna pripoved ponuja številne vzporednice vsakemu odraščanju, ponuja pa tudi vzporednice današnjemu času, ki se včasih rad predstavlja kot nekaj povem novega in drugačnega. Morda tudi zato Zgodovina pornografije že 26 let vztrajno širi krog svojih bralcev.
Slavenka Drakulić je ena opaznejših mednarodno uveljavljenih sodobnih hrvaških pisateljic in publicistk. V njenem zadnjem romanu Obtožena, ki ga bomo predstavili v tokratnem Sobotnem branju in ki je nedavno izšel pri založbi V.B.Z., pripoveduje o nasilju nad otroki in bolečini, ki so jo povzročile nezaceljene rane čustvene travme. Poznavalko njenega ustvarjanja in prevajalko Sonjo Polanc je pred mikrofon povabila Barbara Belehar Drnovšek, ki je tudi prelistala roman.
Na slovenske knjižne police je prišel prevod zgodbe, ki je navdušila svet. Knjiga, ki nosi naslov Divja je delo ameriške novinarke in pisateljice Scheryl Strayed, ki se je pri 26 letih odpravila na Pacifiško gorsko peš pot. Izjemno zgodbo o iskanju same sebe skozi 1.500 kilometrov puščave, gorovji in nedotaknjenih gozdov zahodnega roba ZDA je predstavila v mešanici potopisa in avtobiografije. Svoja doživljanja in spomine je strnila v več kot 400 strani dolgo uspešnico. O knjigi je spregovoril tudi Gregor Fodransperg, prvi Slovenec, ki je leta 2001 opravil 4220 kilometrov dolg pohod čez Pacifiški greben v ZDA. Oddajo Sobotno branje pripravlja Martina Černe.
V tem času je znova postala aktualna knjiga Dese Muck Panika, zahvala gre predvsem pravkar izdani istoimenski komični melodrami v produkciji RTV Slovenija. Desa Muck, ena najbolj izposojenih slovenskih avtoric - lansko leto so si njena dela izposodili več kot 53.000-krat -, je stara znanka pisanja o kočljivih temah predvsem za mladino in otroke. Panika je njen prvi roman za odrasle, doživel je pa že kar 5. ponatis. In še zanimiv podatek: če je bila knjiga v vseh slovenskih knjižnicah še leta 2003 izposojena 528-krat, je čez eno leto ta številka narasla na 6645. Letošnje leto bo ravno zaradi filma številka gotovo podobna, če ne višja. Sicer pa v romanu Panika spremljamo transformacijo ženske, ki je nihče ne opazi, v žensko, ki je opazila samo sebe in prek duhovitih katastrof, ki si sledijo ena za drugo v neprekinjenem ritmu, na koncu postavi temelje svojega novega življenja skozi ljubezen do sebe. Oddajo, v kateri se besede vrtijo predvsem o prehodu literature na filmsko platno, je pripravila Tina Lamovšek.
Slovenski bralci se z delom znanega in za nekatere tudi kontroverznega britanskega zgodovinarja Orlanda Figesa seznanja v obratnem kronološkem zaporedju. Po Natašinem plesu in Šepetalcih je v prevodu Mateja Veniera končno izšla še Tragedija ljudstva, delo iz leta 1996, s katerim je pozorni raziskovalec ruske zgodovine pravzprav dosegel mednarodni sloves. Figes v Tragediji zajame izjemno široko, ustaljene časovne mejnike ruskih revolucij na prelomu 19. in 20. stoletja smelo razmakne in jih umesti v obdobje od 1894 do 1924. Pri tem pa se pri pretresanju vzrokov za revolucionarno vrenje bolj kot na delovanje političnih sil in idejnih tokov naslanja na zgodovinske danosti ruske kulture in družbe. Prevajalca Mateja Veniera je v Sobotnem branju gostil Andrej Stopar. V soboto, 1. marca ob 14.30 na Prvem programu Radia Slovenija.
Z romanom Enaka glasba smo v slovenščini prvič dobili delo v svetu zelo uveljavljenega indijskega pisatelja Vikrama Setha. Toda bralci, ki bi pričakovali kak nov vpogled v Indijo in indijsko kulturo, bi se zelo zmotili. Sethov literarni opus je tako formalno kot vsebinsko namreč izredno raznolik in Enaka glasba je nedvomno njegov "evropski" roman. In kot pove že naslov, ima v njem osrednjo vlogo glasba, konkretneje evropska klasična glasba. Romanu Enaka glasba, ki je izšel v zbirki Moderni klasiki Cankarjeve založbe, in njegovemu zanimivemu avtorju smo se posvetili v oddaji Sobotno branje.
Dr. Robert Lustig nam v svoji knjigi Mastna laž ali grenka resnica o sladkorju odpira oči, da je za veliko zdravstvenih problemov kriv sladkor. Tega avtor, priznani ameriški zdravnik, označi kar za strup in opozarja, da je z njim prežeta skoraj vsa predelana hrana. Problem je v tem, da se je v zadnjega pol stoletja poraba nekdaj redke začimbe potrojila. Kot poudarja Lustig je sladkor glavni krivec za naše kronično širše postave, za povečano tveganje diabetesa tipa 2 in nabor drugih bolezni. V tokratnem sobotnem branju smo prelistali povsem svež prevod založbe UMco.
V tokratnem Sobotnem branju smo se posvetili enajsti pesniški zbirki Milana Jesiha z naslovom Lahkoda. Ob zbirki, ki prinaša obilje pesmi v prepoznavni pesniški govorici enega večjih mojstrov slovenskega jezika, smo se s pesnikom pogovarjali o pisanju pesmi, o jeziku in o pomenu poezije v današnjem času. Milan Jesih pa nam je interpretiral tudi dve pesmi iz nove zbirke.
Zdaj, ko je zima naposled pokazala svoje zobe in življenje po Sloveniji grenijo sneg, žled in poledica, našo domišljijo vse bolj vznemirja misel na lagodne, tople, sončne dni. No, prav ta čas pa se najlepše potuje po deželah Indokine. Nebo nad Burmo in Laosom, nad Tajsko, Kambodžo in Vietnamom je v prvih mesecih leta namreč malodane brez oblačka, monsun je le še oddaljen spomin, temperature pa so, četudi prav poletno razžarjene, vendarle obvladljive celo za zmernega podnebja vajene Evropejce. Zato se bomo v tokratnem Sobotnem branju zatopili v delo Vedeževalec mi je rekel, izvrsten potopis italijanskega novinarja Tiziana Terzanija, ki je leta 1993 vandral po morskih poteh, cestah in železnicah jugovzhodne Azije. Oddajo je pripravil Goran Dekleva.
Ne samo ljubitelji nogometa in športa nasploh, vsak bo z zanimanjem bral biografijo o švedskem nogometašu Zlatanu Ibrahimoviću. Knjigo je posvetil družini in vsem otrokom, ki so drugačni, ki nekoliko izstopajo in ki so izločeni zaradi popolnoma napačnih razlogov: »V redu je biti drugačen, verjemite mi - meni se je izplačalo.« Oddajo je pripravila Helena Premrl.
Joseph Anton je ime, ki je enajst let zakrivalo »prekletega« pisatelja Salmana Rushdieja. Pol leta po izidu njegovega tretjega romana Satanski stihi je iranski verski voditelj ajatola Homeini zahteval njegovo smrt in za Rushdieja se je običajno življenje uspešnega pisatelja končalo. Nanj se je usula povodenj groženj s smrtjo in začela so se dolga leta skrivanja. »Nič takšnega ni, kot je običajno življenje« med drugim zapiše v svojih spominih, ki nosijo njegovo maskirno ime Joseph Anton. 700 strani dolga avtobiografija v značilnem Rushdiejevem slogu, ki je izšla pri založbi Modrijan, nazorno prikaže neobičajno življenje pisatelja, ki je iz javnega življenja »izginil na naslovnice«.
Oddaja je namenjena pogovoru z enim, po navadi pa z dvema sogovornikoma, in sicer o temi, ki je tako ali drugače povezana z literaturo. Največkrat je izhodišče pogovora konkretna knjiga - leposlovna, poljudno-znanstvena ali strokovna - ob kateri nato obravnavamo širšo temo ali problematiko. Ker skuša oddaja slediti sočasnemu dogajanju na literarnem prizorišču, so njeni gostje pogosto tudi aktualni nagrajenci. Takrat sta v njenem središču konkretni avtor in njegov ustvarjalni opus. Oddaja Sobotno branje govori o knjigah na drugačen način. Kakšen? Poslušajte jo.
Zdravnik, ki ga je naveza s farmacevtskim podjetjem stala mesta predstojnika oddelka. Poslovnež dvomljivega slovesa z udbaško preteklostjo. In mladi borzni posrednik, ki mu je propadel posel s certifikati. Kaj se zgodi, ko to le na videz nenavadno trojico združi pohlep? Prisluhnite oddaji Sobotno branje. Predstavili bomo roman slovenskega zdravnika, esejista in pisatelja Alojza Ihana z naslovom Slike z razstave. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
Himalaja. Beseda sama v sanskrtu pomeni domovanje snega. Mogočna gorska pregrada, skrivnostna in težko dostopna, o kateri se je zato spletlo veliko legend. In zato že od nekdaj v ljudeh tli želja, da bi to mogočno stvaritev narave tudi raziskali. Viki Grošelj je eden tistih srečnežev, ki mu je večkrat uspelo pogledati na svet z višine več kot 8000 metrov. Je tudi eden tistih srečnežev, ki svoja doživetja rad podeli z bralci kot avtor številnih knjig. V svoji zadnji zaokroži pot čez vseh 14 osemtisočakov, spoznamo uspehe in tudi težke trenutke doživetij, ki so pri osvajanju najvišjih gora žal neizogibni. »Velikani Himalaje« Vikija Grošlja so zato dragoceno popotovanje, ki ne bo nikoli končano. Oddajo je pripravila Lucija Fatur.
»Potica je v zavesti Slovenca nekaj praznično samoumevnega«, piše v knjigi Potice iz Slovenije prof. dr. Janez Bogataj. Vsak praznik v letu ima lahko svojo. Božič orehovo, dan samostojnosti in enotnosti pa potico s suhim sadjem. Priznani etnolog v svoji zadnji monografiji najprej stre enigmo o izvoru in razvoju te sladice. Preseje njeno prisotnost v jedilnikih slovenskih pokrajin in jo primerja s podobnim pecivom v Evropi. Potico prepozna tudi kot navdih kulturnega ustvarjanja in simbol naše države. Oddajo pripravlja Barbara Belehar Drnovšek.
Profesor doktor Bogomil Ferfila, vodja Ameriških in svetovnih študij na ljubljanski Fakulteti za družbene vede, je v knjigi Popotniške stopinje Severne Amerike 1972 - 2012, ki je izšla v zbirki Svet na dlani Založbe FDV. zbral 40 let potopisov s svojjih potovanj. Avtorja knjige smo med drugim vprašali, v katero poglavje knjige bi odpotoval, če bi imel časovni stroj. Oddajo je pripravila Urška Henigman.
»Trideset let sem star, najbolj nora leta bi morala biti za mano, in čeprav danes pravijo, da so trideseta nova dvajseta, bo moja malha pustolovščin ostala prazna,« nas v svoj svet uvede Herman Vitežnik, protagonist prvenca avtorja Miha Stoparja, ki v svojem delu govori o odraščanju v tranzicijskih in turbulentnih časih, kjer junak išče svojo identiteto v malem mestu – Vipavi, kjer so vsi zvezde, od župana do rekorderja v pitju špricerjev. O romanu z naslovom Herman Vitežnik smo spregovorili s publicistko Majo Žvokelj. Oddajo Sobotno branje je pripravila Martina Černe.
Neveljaven email naslov