Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za nami je tesnoben teden pod grozljivimi in sramotnimi oblaki vojne na evropskih tleh. Ruske granate so deževale na ukrajinska mesta. Milijon žensk in otrok so pognale z domov, Evropska unija jih za zdaj sprejema z odprtimi rokami. Šokirana nad teptanjem temeljnih mednarodnopravnih načel in človečnosti je privolila v tektonske premike v svojih politikah, med drugim v financiranje oboroževanja. Ocenjujemo gospodarsko škodo – tudi pri nas - in žrtve na področju okolja zaradi zagotavljanja energetske oskrbe. Preverjamo, kako smo doma pripravljeni na večje število ukrajinskih beguncev. Kritični pregled tedna tokrat z Majo Derčar.
O porušenih ukrajinskih mestih, eksodusu ukrajinskih žensk in otrok, gospodarski škodi pri nas in žrtvovanju okolja
Za nami je tesnoben teden pod grozljivimi in sramotnimi oblaki vojne na evropskih tleh. Ruske granate so deževale na ukrajinska mesta. Milijon žensk in otrok so pognale z domov, Evropska unija jih za zdaj sprejema z odprtimi rokami. Šokirana nad teptanjem temeljnih mednarodnopravnih načel in človečnosti je privolila v tektonske premike v svojih politikah, med drugim v financiranje oboroževanja. Ocenjujemo gospodarsko škodo – tudi pri nas – in žrtve na področju okolja zaradi zagotavljanja energetske oskrbe. Preverjamo, kako smo doma pripravljeni na večje število ukrajinskih beguncev. Kritični pregled tedna tokrat z Majo Derčar.
4559 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Za nami je tesnoben teden pod grozljivimi in sramotnimi oblaki vojne na evropskih tleh. Ruske granate so deževale na ukrajinska mesta. Milijon žensk in otrok so pognale z domov, Evropska unija jih za zdaj sprejema z odprtimi rokami. Šokirana nad teptanjem temeljnih mednarodnopravnih načel in človečnosti je privolila v tektonske premike v svojih politikah, med drugim v financiranje oboroževanja. Ocenjujemo gospodarsko škodo – tudi pri nas - in žrtve na področju okolja zaradi zagotavljanja energetske oskrbe. Preverjamo, kako smo doma pripravljeni na večje število ukrajinskih beguncev. Kritični pregled tedna tokrat z Majo Derčar.
O porušenih ukrajinskih mestih, eksodusu ukrajinskih žensk in otrok, gospodarski škodi pri nas in žrtvovanju okolja
Za nami je tesnoben teden pod grozljivimi in sramotnimi oblaki vojne na evropskih tleh. Ruske granate so deževale na ukrajinska mesta. Milijon žensk in otrok so pognale z domov, Evropska unija jih za zdaj sprejema z odprtimi rokami. Šokirana nad teptanjem temeljnih mednarodnopravnih načel in človečnosti je privolila v tektonske premike v svojih politikah, med drugim v financiranje oboroževanja. Ocenjujemo gospodarsko škodo – tudi pri nas – in žrtve na področju okolja zaradi zagotavljanja energetske oskrbe. Preverjamo, kako smo doma pripravljeni na večje število ukrajinskih beguncev. Kritični pregled tedna tokrat z Majo Derčar.
Starajoča se družba oziroma demografija in starostna struktura prebivalstva bodo eden največjih izzivov, ki čakajo Evropo. Žal je slika v Sloveniji še bolj črna in posledice bodo precej strašljive. Upokojencev bo vse več, tistih, ki vplačujejo v blagajno, pa zaradi skromne natalitete, vse manj. Narasli bodo stroški za zdravstvo, dolgotrajno osrbo, v prvi vrsti pa bo vprašanje kako napolniti pokojninsko blagajno. Že danes nastaja vrzel na trgu dela. Je rešitev tudi v premišljenih migracijah? Kje so rešitve starajoče se družbe – o tem z nekaterimi slovenskimi poslanci v Evropskem parlamentu.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Kako dragi so svetovni športni spektakli? Svetovno prvenstvo v nogometu je še leta 2010 Južnoafriško republiko stalo le približno dve milijardi evrov in pol, štiri leta zatem so Brazilci v nogometni mundial vložili že več kot 10 milijard, podobno kot Rusi letos. Rekord ima Rusija z zimskimi olimpijskimi igrami v Sočiju, ko je porabila blizu 50 milijard. V oddaji o tem, kje so motivi za to, da si nekatere države tako vneto prizadevajo za organiziranje teh velikih športnih dogodkov. Voditelj Igor Tominec in dopisniki.
Turistični delavci ob uspešnih kazalnikih napovedujejo še eno uspešno sezono. Hkrati pa se srečujejo z velikim pomanjkanjem kuharjev in natakarjev. Do konca maja so delodajalci potrebovali skoraj 5 tisoč delavcev, med njimi kar polovico natakarjev. Kako se znajdejo delodajalci, kako med glavno sezono zmorejo delo preobremenjeni delavci deficitarnih poklicev, kako pogosto kadrovske vrzeli krpajo tujci? In še: kaj lahko Sloveniji prinese prost pretok delovne sile iz Hrvaške, kjer za zdaj primanjkuje približno 15 tisoč turističnih delavcev?
Kakšna bo usoda Osrednjega vadišča Slovenske vojske Postojna po padcu državnega prostorskega načrta in kakšen vpliv ima vojaška dejavnost na zdravje več kot 20 tisoč državljanov, ki živijo v njegovi neposredni bližini? Ustavno sodišče je namreč razveljavilo načrt, saj pripravljavcem ni uspelo dokazati, da omenjena dejavnost na poligonu Poček nima škodljivega vpliva na pitno vodo. Pravica do nje pa je zapisana v ustavo.
Predsednik države Borut Pahor je povedal, da se bo v sredo srečal s predsednikom parlamenta Matejem Toninom. Pogovarjala se bosta o tem, kako bodo tekli formalni postopki za oblikovanje nove vlade. S predstavniki poslanskih skupin se bo Pahor srečal ob koncu tega tedna ali v začetku prihodnjega, nobenega dvoma pa ni, da bo mandat najprej ponudil zmagovalcu volitev, predsedniku SDS Janezu Janši, tudi če ne bo jasno, ali ima parlamentarno večino. Samo v primeru, če bo nedvoumno in preverjeno informacijo, da je večino glasov zbral kdo drug, se bo Janša odrekel mandatu in bo Pahor podelil mandat drugemu kandidatu.
Ustanovna seja, s katero bo novi sklic državnega zbora uradno začel svoje delo, bo morda prinesla odgovor na ključno vprašanje povolilnega obdobja, in sicer, kakšno vladno koalicijo bomo dobili. Volitve predsednika državnega zbora so namreč doslej praviloma nakazovale, kakšna večina je pozneje sestavila vlado. Vprašanje, ali Janez Janša ali Marjan Šarec, za zdaj ostaja brez odgovora.
vropska komisija ni podala mnenja glede tožbe Slovenije proti Hrvaški zaradi neuresničevanja arbitražne razsodbe o meji. Slovenija je nad to odločitvijo razočarana. Gre za prevlado politike nad pravom, se glasijo slovenske ocene. Za Hrvaško pa je to še ena potrditev, da gre za dvostransko vprašanje. Premier v odstopu Miro Cerar napoveduje, da bo vlada do sredine julija vložila tožbo proti Hrvaški pred Sodiščem Evropske unije.
Šolarji odhajajo na zaslužene počitnice. Na malo več kot tretjini osnovnih šol pa se v teh dneh pripravljajo na poskus drugačne organiziranosti jutranjega in podaljšanega bivanja ter interesnih dejavnosti. Na nekaj šolah se bodo prvošolci obvezno učili prvi tuji jezik, v sedmem pa bo postal obvezen drugi tuji jezik. Slišati je, da se pri poskusu v šolah zatika.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Novih kadrov ni, saj na razpise ni prijav. Pomanjkanje je precejšnje, pristojni rešitev nimajo, medicinske sestre pa so medtem vse bolj obremenjene; povečujejo se bolniške odsotnosti in ponekod je že negotova tudi varnost pacientov. Kako ukrepati in kako preprečiti najhujše?
Muhasto vreme, ki traja že nekaj tednov in skoraj vsak dan prinese kakšno neurje, je povzročilo precej škode. Najhuje je bilo pred enim tednom v Beli krajini, kjer je debela toča povzročila skoraj 20-milijonsko škodo, zaradi česar je občina Črnomelj upravičena do državne pomoči. V oddaji o tem ali je tako dolgo obdobje nestanovitnega vremena še običajno, kako se ob ujmah odzivajo pristojni, ter predvsem o tem, kako in kdaj bo povrnjena škoda.
Ruska kandidatura za svetovno prvenstvo, prvo v Vzhodni Evropi, je prineslo precej zanimivega dogajanja. 12 stadionov v 11. mestih je pripravljenih, Rusija obljublja spektakel. Podrobneje predstavljamo prizorišča in težave, s katerimi so se soočali organizatorji. Pregledujemo finančni vidik takšnega tekmovanja ter favorite pa tudi tiste, ki jih na prvenstvu ne bo.
Pomanjkanje delavcev je na domačem trgu dela ponekod hud problem. Rešujejo ga z delavci iz tujine. Od kod prihajajo ti, v katerih panogah jih zaposlujejo največ in kakšni so delovni pogoji? Najpogostejše kršitve se nanašajo na delovni čas, nedostojne nastanitve in neizplačilo plač. Običajno govorimo o premalo plačanih delavcih, ki predstavljajo socialni dumping.
Ves svet je bil v pričakovanju zgodovinskega srečanja med ameriškim predsednikom Donaldom Trumpom in severnokorejskim voditeljem Kim Džong Unom. Podpisala sta skupno izjavo o popolni denuklearizaciji Korejskega polotoka, toda kako dolga bo v resnici pot do odprave jedrskega orožja in kdaj sledi ukinitev sankcij ter gospodarska pomoč, ki si jo želi Koreja? Zanimivo bo tudi kako bodo uskladili interese obeh Korej, Združenih držav, Rusije in Kitajske.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
S svetovnim dnevom čebel je Slovenija postala mednarodno prepoznavna tudi na tem področju in slovenski čebelarji zdaj orjejo ledino še v APITURIZMU – čebelarskem turizmu kot pretvorbi bogate slovenske apikulture v edinstveno turistično izkušnjo. V oddaji o tem kaj razumemo pod tem pojmom, kaj ponuja, kako in kje ga promoviramo.
V predvolilnem obdobju znanost ni bila niti obrobna tema. Ustvarjanje novega znanja slovenske politike očitno ne zanima pretirano. A hiter tehnološki razvoj sodobnih družb danes poganja prav bliskovit razvoj znanosti. Koliko časa bomo še lahko konkurenčni, če vlaganja v znanost razumemo le kot nepotreben strošek?
Lesna industrija, pri nas nekoč paradni konj, je zdaj le še bleda senca. Novoles, Lipa, KLI Logatec, to je le nekaj pohištvenih velikanov, ki so propadli v zadnjih 20 letih. Če je bilo pred 30 leti v Sloveniji v lesno predelovalni industriji zaposlenih 35 tisoč ljudi, jih je zdaj le še dobrih 11 tisoč. Toda v zadnjih letih vznikajo majhna podjetja z inovativnimi izdelki. Približno polovico hlodovine, ki jo posekajo v Sloveniji, razžagajo v tujini, največ v Avstriji in Italiji. Napoved, da bodo Škoti zgradili največjo žago v Sloveniji, je dvignila na noge slovenske žagarje, ki se bojijo za svoj obstoj. Bi škotska namera pomenila nov zagon ali propad ostanka lesne industrije?
Organizacija združenih narodov je razglasila 5. junij za svetovni dan varstva okolja. Količina odpadkov, ki smetijo naš planet znova narašča. Tudi zato je namen letošnjega dneva osveščati javnost o škodljivosti onesnaževanja okolja z različnimi odpadki. Več o okoljski problematiki in o tem kako lahko vsak od nas zmanjša količino svojih odpadkov, v oddaji Studio ob 17h.
Neveljaven email naslov