Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Krajani ob Kraškem robu so zadovoljni, da graditev drugega tira poteka, a zaskrbljeni, ker novi tir ne bo omogočal dvosmernega prometa. Zato se bo zdajšnja proga med Koprom in Divačo uporabljala tudi po letu 2026. Čudijo se postopkom za umeščanje dvotirnosti v prostor. Kaj o dvotirnosti pravijo krajani, pripravljavci, intermodalni operaterji - prevozniki blaga po železnici in cesti, ter upravljavec železniškega omrežja? O tem z njihovimi predstavniki voditeljica Tjaša Škamperle.
Gostje:
- Matjaž Kranjc, Slovenske železnice - Infrastruktura,
- Georgi Bangiev, Ministrstvo za okolje in prostor,
- Anita Goršek, Ministrstvo za infrastrukturo,
- Janko Sever, Svet ljudske pobude dvotirne proge.
Predstavljamo pa tudi dve stališči v posnetih izjavah:
- Rok Svetek, AdriaKombi,
- Jadran Bajec, Projektni svet za civilni nadzor projekta drugi tir.
Domačini želijo ukinitev zdajšnje proge takoj, ko bo drugi tir operativen
Krajani ob Kraškem robu so zadovoljni, da graditev drugega tira poteka, a zaskrbljeni, ker novi tir ne bo omogočal dvosmernega prometa. Zato se bo zdajšnja proga med Koprom in Divačo uporabljala tudi po letu 2026. Čudijo se postopkom za umeščanje dvotirnosti v prostor. Kaj o dvotirnosti pravijo krajani, pripravljavci, intermodalni operaterji, prevozniki blaga po železnici in cesti ter upravljavec železniškega omrežja? O tem z njihovimi predstavniki voditeljica Tjaša Škamperle.
Gostje:
– Matjaž Kranjc, Slovenske železnice – Infrastruktura,
– Georgi Bangiev, Ministrstvo za okolje in prostor,
– Anita Goršek, Ministrstvo za infrastrukturo,
– Janko Sever, Svet ljudske pobude dvotirne proge.
Predstavljamo pa tudi stališče Roka Svetka, AdriaKombi.
4559 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Krajani ob Kraškem robu so zadovoljni, da graditev drugega tira poteka, a zaskrbljeni, ker novi tir ne bo omogočal dvosmernega prometa. Zato se bo zdajšnja proga med Koprom in Divačo uporabljala tudi po letu 2026. Čudijo se postopkom za umeščanje dvotirnosti v prostor. Kaj o dvotirnosti pravijo krajani, pripravljavci, intermodalni operaterji - prevozniki blaga po železnici in cesti, ter upravljavec železniškega omrežja? O tem z njihovimi predstavniki voditeljica Tjaša Škamperle.
Gostje:
- Matjaž Kranjc, Slovenske železnice - Infrastruktura,
- Georgi Bangiev, Ministrstvo za okolje in prostor,
- Anita Goršek, Ministrstvo za infrastrukturo,
- Janko Sever, Svet ljudske pobude dvotirne proge.
Predstavljamo pa tudi dve stališči v posnetih izjavah:
- Rok Svetek, AdriaKombi,
- Jadran Bajec, Projektni svet za civilni nadzor projekta drugi tir.
Domačini želijo ukinitev zdajšnje proge takoj, ko bo drugi tir operativen
Krajani ob Kraškem robu so zadovoljni, da graditev drugega tira poteka, a zaskrbljeni, ker novi tir ne bo omogočal dvosmernega prometa. Zato se bo zdajšnja proga med Koprom in Divačo uporabljala tudi po letu 2026. Čudijo se postopkom za umeščanje dvotirnosti v prostor. Kaj o dvotirnosti pravijo krajani, pripravljavci, intermodalni operaterji, prevozniki blaga po železnici in cesti ter upravljavec železniškega omrežja? O tem z njihovimi predstavniki voditeljica Tjaša Škamperle.
Gostje:
– Matjaž Kranjc, Slovenske železnice – Infrastruktura,
– Georgi Bangiev, Ministrstvo za okolje in prostor,
– Anita Goršek, Ministrstvo za infrastrukturo,
– Janko Sever, Svet ljudske pobude dvotirne proge.
Predstavljamo pa tudi stališče Roka Svetka, AdriaKombi.
Neozdravljiva bolezen močno poseže v življenje bolnika in njegove družine. Paliativni pristop v obravnavi bolnika naj bi se začel že po diagnozi neozdravljive bolezni. Sprva naj bi se prepletal z zdravljenjem, usmerjenim k upočasnitvi osnovne bolezni, ko pa ta napreduje, paliativna oskrba prevlada in se nadaljuje z obravnavo v procesu umiranja, smrti in žalovanja. Kakšna je paliativna oskrba v Sloveniji, kako pomagati bolniku in njegovim bližnjim, ko postane bolezen močnejša, in ali imamo dovolj strokovnega in izobraženega kadra na tem področju? Odgovore bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Petro Medved.
Kakšni učenci danes sedijo v šolskih klopeh – so pridni, radovedni, znajo sodelovati z vrstniki? Ali pa so, nasprotno, bolj individualistični, pasivni in neposlušni? Slika seveda ni črno-bela, zastavlja pa nam še več vprašanj. Kakšna je danes vzgojna naloga šole? Ali kdaj trči ob vrednote, pričakovanja in želje staršev ter učencev? Je šola starše spustila preblizu? Kaj sta prinesli permisivna vzgoja in individualizacija? O tem s Špelo Šebenik in gosti v Studiu ob 17h.
Trgatev se je letos začela veliko prej kot običajno in bo šla h koncu v drugi polovici septembra, ko so se na nanjo prejšnja leta komaj pripravljali. Kakšen pridelek in kakovost pričakujejo v vseh treh vinorodnih deželah, Podravju, Posavju in Primorski? Povsod je grozdja manj, a je kakovostno kljub dolgotrajni suši in visokim temperaturam. Iskali bomo odgovore na vprašanje, kako kljubovati klimatskim spremembam in kaj storiti v panogi, da bi bili vinogradniki in vinarji uspešnejši, konkurenčnejši in bolj povezani. Več v Studiu ob 17-ih s Suzano Vahtarić in gosti.
Slovenske gozdove je zadnja leta doletelo več nesreč. Najprej jih je prizadel žled, nato jih je napadel izredno škodljiv lubadar, ki je na Notranjskem, v osrednji Sloveniji, Severni Primorski in na Gorenjskem za seboj pustil pravo razdejanje. Nam ga je v zadnjem letu uspelo zajeziti in ali smo se nanj pravilno odzvali, bomo govorili v današnjem Studiu ob 17-ih, ki ga pripravlja Sabrina Mulec.
Začetek septembra je že dobro desetletje tisti čas, ko se na Bledu zbere več sto politikov, diplomatov, gospodarstvenikov, znanstvenikov. Na največji mednarodni konferenci v tej regiji dva dneva pretresajo izbrane aktualne teme. Letos je beseda tekla o svetovnem jedrskem upravljanju, vodi kot varnostnem vprašanju, o odzivanju Evropske unije na globalne spremembe, pa tudi o tem, koliko magnetizma je še čutiti med Zahodnim Balkanom in Unijo ter še marsičem drugem. V Studiu ob 17-ih vam bomo mozaično predstavili nekaj najbolj zanimivih utrinkov letošnjega strateškega foruma na Bledu.
Slovenija in Hrvaška dva meseca po arbitražni razsodbi nista prav nič bliže dogovoru o njenem uresničevanju. Še več, hrvaški premier Plenković je z nedavnimi besedami hrvaškim ribičem, da se glede meje nič ne spreminja, zelo razburil del slovenske politike. Zunanji minister Erjavec poziva, naj Slovenija razsodbo, vsaj na morju, uresniči takoj. O tem v Studiu ob 17h z voditeljico Špelo Novak.
Tokratni studio ob sedemnajstih bomo posvetili soli in solinam. Preverili bomo, kako obilna je bila letos žetev in kakšna je sol, pa tudi kako v Sečovljah sobivajo tradicionalno pobiranje soli, turizem in dediščina in kaj bo za ohranjanje vseh treh še treba narediti v prihodnje. V pogovoru, ki ga bo usmerjala Neva Zajc, bodo sodelovali predstavniki podjetja za pridelavo soli SOLINE d.o.o., Pomorskega muzeja Sergej Mašera in Inštituta za dediščino Sredozemlja.
Kakšna je vloga šole danes, ko že dolgo ni več edini vir informacij? V kolikšni meri lahko sledi različnim interesom učencev in njihovih staršev? So učitelji danes res brez avtoritete? Na ta in številna druga vprašanja bodo v Studiu ob 17-ih na prvi šolski dan odgovarjali gostje Nataše Lang z ministrstva za šolstvo in Zavoda za šolstvo ter iz vrst ravnateljev in učiteljev.
Analiza vzorcev krvi pri triletnih otrocih v Zgornji Mežiški dolini je letos pokazala alarmantno visoke vrednosti svinca, ki močno presegajo trende zadnjih let in so daleč najvišje po letu 2008, ko se je začel izvajati program sanacije Zgornje Mežiške doline. Kje se skrivajo razlogi za takšno stanje? Odgovore bomo iskali v Studiu ob 17-ih. Voditeljica bo Nina Slaček.
Kaj prinaša zakon o celostni zgodnji obravnavi predšolskih otrok s posebnimi potrebami? Zgodnja obravnava je ena od najpomembnejših oblik podpore otrokom z razvojnim tveganjem ali ugotovljenimi primanjkljaji in njihovim družinam. Bo zgodnja obravnava dostopna vsem, ki bi jo potrebovali, in kakšna bo – o tem bomo govorili v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Petro Medved.
Severna Koreja je izstrelila novo raketo srednjega dosega, ki bi lahko nosila jedrsko konico. Preletela je japonski otok Hokaido, nato pa padla v morje. Izstrelitev je povzročila zaskrbljenost – poimenovali so jo kot še nikoli videno, hudo grožnjo – in sprožila obsodbe. Kakšne bodo poteze, s katerimi naj bi spametovali Severno Korejo? V današnjem Studiu ob 17ih, voditelj bo Tomaž Gerden.
V današnji Studio ob 17ih se bomo oglasili neposredno iz Gornje Radgone, z mednarodnega sejma AGRA. Najbolj aktualna tema je tokrat suša, po pozebi druga letošnja naravna katastrofa, ki je močno prizadela kmetijstvo. Bomo končno zagnali cikel naložb v namakanje in druge prilagoditve podnebnim spremembam ter kako bomo občutili posledice zmanjšanja pridelka? O tem voditeljica Jernejka Drolec z gosti.
Danes v Studiu ob 17-ih in Arsovem forumu v živo iz stare Ljubljane o tem, zakaj so lektorati slovenskega jezika na univerzah v tujini pomembni in dragoceni, kako delujejo in katere težave imajo v vse bolj globaliziranem svetu. To bo goste v Mestnem muzeju med drugim spraševal Marko Golja. Pridružite se nam na prizorišču ali naših radijskih valovih!
Pred uradnim začetkom referendumske kampanje o zakonu o drugem tiru bomo razgrnili glavne značilnosti in pomisleke, povezane z graditvijo in upravljanjem nove železniške proge med Divačo in Koprom. Vlada je projekt prignala do razpisa pripravljalnih del. S hitrim sprejemanjem zakona je pred meseci vzbudila sume ter velik odpor javnih in političnih nasprotnikov, ki oporekajo izbrani trasi, ceni in koncesiji podjetja 2TDK. Dosegli so tudi referendum. V Studiu ob 17-ih soočamo različne argumente. Voditeljica bo Maja Derčar.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Če laik po spletu išče gorske vodnike, ki bi ga varno peljali v visokogorje, se kaj hitro lahko ujame v pasti nejasno definiranega področja dejavnosti, ki je pri nas ena najstarejših. Kdo lahko v gore stranke vodi, jim izda račun in zanje tudi odgovarja? Kako to, da vsem na očeh ponujajo usluge vodenja tudi posamezniki in društva, ki za to nimajo ustrezne strokovne izobrazbe, pa nihče ne naredi ničesar? Kaj lahko na tem področju naredi država? Kdo so gorske vodnice in vodniki in kako jih ločiti od vodnikov Planinske zveze Slovenije ter drugih ponudnikov teh storitev? V Studiu ob sedemnajstih bo voditelj Jure K. Čokl gostil Mitjo Šorna, predsednika Združenja gorskih vodnikov Slovenije, Bojana Pollaka, člana vodstva vodnikov Planinske zveze Slovenije, ter Matjaža Šerkezija, inštruktorja gorske reševalne službe in strokovnega sodelavca PZS.
Palmovo maščobo uporabljamo vsak dan. Vsebuje jo polovica vseh izdelkov v trgovinah, od piškotov do kozmetičnih izdelkov. Je kakovostna in zelo poceni. Vendar pa zaradi nje na dan izgine za več sto nogometnih igrišč tropskega pragozda. O temni strani najbolj razširjene rastlinske maščobe v Studiu ob 17-ih.
Tri mesece po požaru in po izvedbi prvega dela sanacije Tojnice bomo poizvedovali, kako od tod naprej. Rezultatov kemijskih analiz vode in zemljin iz Tojnice še ni. Od njih pa je odvisna nadaljnja sanacija potoka. Različne interesne skupine, kot so ribiči, ekologi in civilne iniciative, imajo do tega različna stališča. Primer Kemis pa v marsičem orje ledino. V Studiu ob 17-ih z voditeljico Nino Brus.
Prekmurje po večini še vedno velja za najbolj neznano pokrajino v naši državi, Prekmurke in Prekmurci pa za najbolj drugačne in posebne ljudi. Ali to drži in zakaj, boste izvedeli v današnji oddaji Studio ob 17-ih, ki ga na državni praznik pripravljamo v našem murskosoboškem dopisništvu. O značilnostih Prekmurja in prekmurski duši z Lidijo Kosi in gosti.
Kako je pri nas poskrbljeno za begunske otroke brez spremstva, katere oblike namestitve bi bile najbolj primerne za mladoletne begunce in kakšne so možne sistemske rešitve? Za begunske otroke in mladostnike, ki so tu brez staršev, je država lani uredila bivanje v dijaških domovih Nova Gorica in Postojna. A pilotni projekt, ki se je končal konec julija, je pokazal pomanjkljivosti. O tem bomo govorili z gosti v tokratnem Studiu ob 17-ih, ki ga bo vodila Lucija Dimnik Rikić.
Neveljaven email naslov