Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji tudi o simbolnem bogastvu jajca in projektu Godzilla Tribute Band
Križ je eden izmed simbolov, ki je najpogosteje upodobljen, izdelava križev pa je izjemno razširjena, tako v preteklosti, kakor tudi danes. Med njimi še posebej izstopajo limoški križi. V 12. in 13. stoletju je bil Limoges eno najpomembnejših središč proizvodnje emajliranih predmetov v Evropi. V Narodnem muzeju na Metelkovi v Ljubljani predstavljajo tri od štirih znanih tipov limoških križev v Sloveniji, vsi so iz 12. stoletja.
Po vseh domovih bodo te dni na mizi, med okraski, po različnih kotih jajca v najrazličnejših oblikah in podobah. To živilo je tudi pravo simbolno bogastvo, zaradi česar je navzoče v različnih mitih, verstvih in kulturah. Vizualna umetnica Kaja Avberšek, avtorica stripa Knjiga z jajčki, pravi, da je jajce skoraj celostna umetnina. V oddaji tudi o premieri avtorskega projekta Godzilla Tribute Band Kulturno-umetniškega društva Moment. Godzzila predstavlja pošast kot metaforo, Godzilla Tribute Band pa je kolektiv, ki se je zbral, da reši svet.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V oddaji tudi o simbolnem bogastvu jajca in projektu Godzilla Tribute Band
Križ je eden izmed simbolov, ki je najpogosteje upodobljen, izdelava križev pa je izjemno razširjena, tako v preteklosti, kakor tudi danes. Med njimi še posebej izstopajo limoški križi. V 12. in 13. stoletju je bil Limoges eno najpomembnejših središč proizvodnje emajliranih predmetov v Evropi. V Narodnem muzeju na Metelkovi v Ljubljani predstavljajo tri od štirih znanih tipov limoških križev v Sloveniji, vsi so iz 12. stoletja.
Po vseh domovih bodo te dni na mizi, med okraski, po različnih kotih jajca v najrazličnejših oblikah in podobah. To živilo je tudi pravo simbolno bogastvo, zaradi česar je navzoče v različnih mitih, verstvih in kulturah. Vizualna umetnica Kaja Avberšek, avtorica stripa Knjiga z jajčki, pravi, da je jajce skoraj celostna umetnina. V oddaji tudi o premieri avtorskega projekta Godzilla Tribute Band Kulturno-umetniškega društva Moment. Godzzila predstavlja pošast kot metaforo, Godzilla Tribute Band pa je kolektiv, ki se je zbral, da reši svet.
Posvetili se bomo izvirnemu pismu barona Jurija Vege o izdaji logaritemskih tablic, ki ga je Narodna in univerzitetna knjižnica odkupila letos poleti in so ga danes predstavili. Pri založbi Cankarjeva založba stoletnico konca prve svetovne vojne obeležujejo z izidom obširne monografije, ki nosi naslov Leta strahote in podnaslov Slovenci in prva svetovna vojna. Tudi o tem danes in še o premierni uprizoritvi komedije Profesionalci espe po besedilu Borisa Kobala in v režiji Jaše Jamnika v Slovenskem ljudskem gledališču Celje ter o praizvedbi Rekviema za prednike skladateljice Tadeje Vulc v izvedbi Akademskega pevskega zbora Maribor, s katerim bodo v mariborski dvorani Union zaključili projekt Vojna in mir. Vir za detajl fotografije: NUK
Knjiga je bila že od nekdaj spoj besedne in likovne podobe. V današnji oddaji bomo med drugim spregovorili o otroški knjižni ilustraciji pri nas in o njenih dveh vélikih predstavnicah: Ančki Gošnik Godec in Marlenki Stupica, katerih razstava je na ogled v Galeriji Društva likovnih umetnikov Ljubljana. Svet kulture nas bo ponesel še na filharmonični koncert Baročne glasbe v Slovensko filharmonijo ter na dve gledališki premieri: predstavo Izumitelji na zemlji v novomeški Anton Podbevšek Teater in predstavo Tih vdih v Mestno gledališče ljubljansko. Vir fotografije: MGL
Da sta bila zanimanje za sodobni ples in sodobnoplesna publicistika v obdobju obeh monarhij in prve socialistične Jugoslavije obsežna in živa, dokazuje na novo izdana knjiga DAN, NOČ + ČLOVEK = RITEM: Antologija slovenske sodobnoplesne publicistike 1918-1960. Gre za nabor teoretskih, zgodovinskih in kritiških člankov o sodobnem plesu, modernem baletu in plesni kulturi, ki so bili v domačem periodičnem tisku objavljeni med obema vojnama in v poldrugem desetletju po koncu druge svetovne vojne. V oddaji predstavljamo tudi nekaj novosti Cankarjeve založbe in razstavo Mali veliki pok vizualnega umetnika Vadima Fiškina v Projektnem prostoru DUM v Ljubljani.
Danes o paragvajskem režiserju Marcelu Martinessiju, čigar film Dedinji si lahko nocoj ogledate v okviru 34. festivala LGBT filma, ki velja za najstarejši festival gejevskega in lezbičnega filma v Evropi. V oddaji tudi o radijski igri Slovenska popevka. Ta je nastala kot priredba predstave Matjaža Pograjca, ki je pustila pečat na lanski sezoni Slovenskega mladinskega gledališča. Avtor radijske različice in režiser igre je Klemen Markovčič, v njej pa boste med drugim slišali poezijo Gregorja Strniše in sugestivno glasbo Dua Silence. Foto: iz filma Dedinje
V naslednjih minutah bomo govorili o knjigi intervjujev Darke Zvonar Predan z Borisom Pahorjem, ki je nastajala več let. Predstavili bomo tudi tudi monografijo o vlogi filma pri dokumentiranju in predstavljanju nesnovne kulturne dediščine ter razstavo slik Franca Mesariča v Murski Soboti. Na fotofografiji: Detajl z naslovnice knjige Najini pogovori: Boris Pahor (Darka Zvonar Predan, 2018).
Na 34. Slovenskem knjižnem sejmu je včeraj gostovala francoska pisateljica in dramatičarka Marie NDiaye. V slovenščini lahko beremo njeno dramo Hilda, pa tudi tri romane, med njimi delo Tri močne ženske, za katerega je dobila prestižno nagrado Goncourt. V oddaji še o razstavi kiparja Draga Tršarja, ki je del medinstitucionalnega projekta ob umetnikovi 90-letnici. Vabljeni k poslušanju!
Pri založbi Pivec je nedavno izšel prevod romana Sin pisatelja Andreja Nikolaidisa, ki je ob tej priložnosti v Ljubljani predstavil svoje delo. V romanu sledimo noči v življenju osrednjega literarnega lika, pisatelja, čigar življenje razpada, zanj pa je bosansko-hercegovsko-črnogorski pisatelj in kolumnist leta 2011 prejel nagrado EU za književnost. Osvetlili pa bomo tudi koncertni cikel Harmonikada, koncert v okviru Vokalnega abonmaja 3 in obletnico skladatelja Jakoba Ježa.
GOLI ODER V Ljubljani in v Kranju se je začel 14. mednarodni festival gledališke improvizacije Goli oder, ki bo potekal na treh prizoriščih: v Stari mestni elektrarni in Menzi pri koritu na Metelkovi v Ljubljani ter v Layerjevi hiši v Kranju. Letošnji Goli oder je del večjega mednarodnega projekta Our Lives, ki na festivalih, koprodukcijah, delavnicah in pogovorih združuje improvizacíjske umetnike iz vseh 28 držav Evropske unije, ukvarja pa se z življenji in načini bivanja v različnih geografskih, kulturnih, političnih in ekonomskih razmerah. Ne izpuščamo niti dogajanja na 34. slovenskem knjižnem sejmu. Tradicionalni novembrski književni dogodek letos sovpada s stoto obletnico smrti največjega slovenskega pisatelja Ivana Cankarja. Na stojnicah jo obeležujejo krizanteme, mi pa se posvečamo literarnemu fokusu na Madžarsko in slovenskim zamejskim založbam, ki so danes predstavile novosti in letno knjižno bero. Foto: Delo
Slovenski knjižni sejem se znova vsebinsko širi, ohranja vse bistvene programske sklope in privablja zveneča imena domače in tuje literature. Rodddy Doyle, Marie NDiyae, Zahar Prilepin in Marina Stepnova ter Peter Nadas iz Madžarske, države, ki je tudi častna gostja sejma, je le nekaj imen, o katerih bo v času največjega knjižnega dogodka pri nas, še veliko slišati.
Včeraj se je končal Liffe, med nagrajenimi tudi slovenska filma -- Po več kot 50 letih je znova izšel prevod študije Branje Kapitala -- Slovensko stalno gledališče iz Trsta bo nocoj uprizorilo slovensko praizvedbo dela Thomasa Bernharda Videz vara -- to so poudarki današnje oddaje.
V oddaji bomo najprej predstavili nocojšnji koncert Simfoničnega orkestra RTV Slovenija v sklopu abonmaja Kromatika. Na njem bosta glasbene moči združila francoski dirigent in skladatelj Fabrice Bollon in danska flavtistka Michala Petri. V Domžalah se začenjajo 18. klavirski dnevi, pregledali pa bomo tudi dogajanje na 29. ljubljanskem filmskem festivalu.
V Strasbourgu so evropski poslanci na plenarnem zasedanju izglasovali in razglasili zmagovalca filmske nagrade Lux. Zmagal je islandski film Bojevnica. Več o filmih, ki so se potegovali za nagrado v tokratni oddaji, v kateri pozornost namenjamo tudi utrinkom s festivala Liffe in gostovanju dveh srbskih literatov v Sloveniji – Dragana Velikića in Aleksandra Gatalice. Foto: iz filma Bojevnica
Ljubljana je polna filmskih podob, poleg tega pa imamo v Cankarjevem letu možnost spoznati prevod njegovih izbranih črtic v zbirki Na otoku, ki jo je za italijansko govorno občinstvo prevedla Paola Lucchesi. Pisatelj Dragan Velikić se predstavlja z romanom Preiskovalec, Aleksander Gatalica pa z delom Velika vojna.
Sledimo zgodbam filmske Ljubljane, utripom prestolnic, v katerih je imela literatura glavno mesto ali pa ga ji bodo še namenile in novejšim pojavom likovne ustvarjalnosti v odprtem prostoru.
Na odru Slovenskega narodnega gledališča Maribor bo nocoj premiera baletne predstave Smrt v Benetkah v koreografiji, režiji, dramaturgiji in glasbenemu konceptu Valentine Turcu. Dramski balet po motivih istoimenske novele Thomasa Manna in z glasbo Gustava Mahlerja je nastal v koprodukciji z Baletom Hrvaškega narodnega gledališča v Zagrebu. V Galeriji P74 so odprli razstavo Voranca Kumarja Krajine in zemljevidi, ki obravnava odnos med človeškim in računalniškim pogledom. Slovenska filharmonija se bo nocoj prvič spremenila v filmsko prizorišče. Projekcijo neme ameriške grozljivke Fantom iz opere iz leta 1929 bo z improvizacijo na orglah spremljal Ulrich Walther. V oddaji tudi o državnem srečanju pevcev ljudskih pesmi in godcev ljudskih viž Pesem na ustih, viža v prstih. O znanju, veščini, naporih in uspehih dediščine solkánskega mizarstva pa skozi knjigo Žível je tod mizarjev rod.
Na oder Slovenskega narodnega gledališča Opera in balet Ljubljana premierno postavljajo baletni diptih Moški z nožem / Kompozicija z novo avtorsko glasbo slovenskih skladateljev Milka Lazarja in Draga Ivanuše. Koreografijo Moškega z nožem, ki jo je pripravil Matjaž Farič, so inspirirala dela slikarja Riharda Jakopiča, s Kompozicijo pa ustvarjalci premišljajo manko empatije v današnjem svetu, zaradi česar ne zaznavamo sočloveka. V Svetu kulture bomo danes nadaljevali tudi s serijo utrinkov s festivala Liffe, napovedali bomo koncert za abonma Modri 2 in predstavili vtise s koncerta ob 70. obletnici deklaracije o človekovih pravicah v Rimu. Proti koncu vam bomo približali razstavo Nevidna materija v Tobačni 001 ter knjigo o Rudolfu Maistru.
97 celovečernih filmov in 15 kratkometražnih v ogled občinstvu ponuja 29. festival Liffe, ki se nocoj uradno začenja s svetovno premiero dokumentarca o Vladu Kreslinu Poj mi pesem. Festival se bo sklenil 18. novembra s filmom Olma Omerzuja Zimske muhe, letošnjo izvedbo pa bo zaznamoval tudi fokus na kinematografije republik nekdanje Sovjetske zveze. V oddaji pa bomo namenili pozornost še razstavi sodobne vizualne produkcije v Galeriji Vžigalica, kjer se predstavlja umetnica Saša Spačal.
V oddaji bomo najprej predstavili letošnji 20. festival Slowind. Prvi koncert pihalnega kvinteta, ki so ga naslovili Slowind s prijatelji bo nocoj ob 20ih v Slovenski filharmoniji. V Slovenski kinoteki pa bodo nocoj zavrteli digitalizirano, restavrirano in ranljivim skupinam dostopno različico filma To so gadi, ki ga je režiser Jože Bevc posnel pred štirimi desetletji. Priljubljeni film, v katerem so med drugimi zaigrali Milada Kalezić, Radko Polič in Boris Cavazza, si bodo nocoj lahko ogledali slabovidni in slaboslušni. Vabimo vas tudi na predstavo Kiki v galerijo Škuc, v kateri bo v glavni vlogi nastopila Janja Majzelj.
V oddaji vas bomo najprej povabili na arhitekturno razstavo z naslovom Vizije so 13, ki jo bodo danes odprli v Galeriji Kresija na Stritarjevi ulici. Vsakoletna akcija v obliki razstave identificira pozabljene vidike razvoja Ljubljane in predlaga možne rešitve. Tokrat odpira vprašanja državotvorne arhitekture v Ljubljani. Prelistali bomo še dve novi knjižni deli – zbirko zgodb bosanske avtorice Lejle Kalamujić Kličite me Esteban in druge zgodbe ter glasbeno monografijo z naslovom Orgle Slovenije.
V današnji oddaji se dotikamo teme ljubezni – spregovorili bomo o premieri predstave O čem govorimo, ko govorimo o ljubezni v režiji Maše Pelko. Dramaturgijo podpisuje Jaka Smrekolj Simoneti, predstava, ki si za osnovo jemlje izbor dvanajstih kratkih zgodb Raymonda Carverja, pa je nastala pod okriljem Drama Laboratorija, na ogled pa bo v ljubljanski Mali drami. Predstavljamo tudi razstavo, posvečeno igralcu Marcellu Mastroianniju, legendi zlatega obdobja italijanskega filma. »Latinskemu ljubimcu«, ki se je vse življenje otepal te oznake, so v rimskem muzeju Ara Pacis zdaj posvetili veliko spominsko razstavo.
Neveljaven email naslov