Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
Strast do zgodovine, raziskovanja in knjig ter visoki kriteriji me vodijo vsa leta. Tako o svojem delovanju pravi mariborski galerist in založnik Primož Premzl, letošnji prejemnik Schwentnerjeve nagrade za izjemen in samosvoj založniški opus. Nagrado je prejel ob včerajšnjem odprtju slovenskega knjižnega sejma, podeljuje pa jo Zbornica knjižnih založnikov in knjigotržcev pri Gospodarski zbornici Slovenije. V današnji oddaji pa tudi o knjigi Muriel Barbery Ena sama vrtnica. Foto: Radio Maribor, Boštjan Lah
Tokrat o nagrajencih 31. ljubljanskega mednarodnega filmskega festivala in o prihodnosti spletnih filmskih festivalov s programskim direktorjem Liffa Simonom Popkom. Danes se – prav tako na spletu – začenja Slovenski knjižni sejem; otvoritveni nagovor ima pesnik Niko Grafenauer, ki bo na sejmu praznoval 80. rojstni dan.
Zajezitveni ukrepi dodobra krojijo izvedbeno plat kulturnih dogodkov. Alternativa, h kateri se večina kulturnih ustanov in društev zateka, je splet, ki ponuja možnost vzdrževanja stika z občinstvom. Tega si med številnimi akterji želita tudi letošnji CoFestival, ki se je začel dopoldne, in Slovenska filharmonija. Program prvega dela CoFestivala, ki torej poteka spletno, bomo podrobneje predstavili v pogovoru z eno od članic kuratorske ekipe Dragano Alfirević, napovedali pa bomo tudi koncerta Cyber abonmaja Slovenske filharmonije. Ta prinaša videoprenose in neposredne radijske prenose koncertov komornih sestavov. Foto: Kino Šiška (detajl)
Danes v oddaji predstavljamo knjigo italijanskega pisatelja Giovannija Dozzinija, ki v svojem romanu Spredaj je hodil Baboucar prikazuje vsakdanjik mladih afriških prosilcev za azil v italijanski pokrajini Perugia. V Narodni in univerzitetni knjižici so kot prvi v Sloveniji, že v času prvega vala okužb s koronavirusom, začeli s postopki za nakup sterilizatorja knjižničnega gradiva. Dve taki napravi sta zdaj brezplačno na voljo vsem uporabnikom NUK-ovih storitev. In še pogled k sosedom: Milano je v središču italijanske javnosti ne samo zaradi kovida, temveč tudi zaradi razstave, ki naj bi jo za množičen ogled odprli v kraljevi palači 3. decembra. Gre za razstavo o ruskih umetnicah.
Danes v oddaji predstavljamo knjigo italijanskega pisatelja Giovannija Dozzinija, ki v svojem romanu Spredaj je hodil Baboucar prikazuje vsakdanjik mladih afriških prosilcev za azil v italijanski pokrajini Perugia. V Narodni in univerzitetni knjižici so kot prvi v Sloveniji, že v času prvega vala okužb s koronavirusom, začeli s postopki za nakup sterilizatorja knjižničnega gradiva. Dve taki napravi sta zdaj brezplačno na voljo vsem uporabnikom NUK-ovih storitev. In še pogled k sosedom: Milano je v središču italijanske javnosti ne samo zaradi kovida, temveč tudi zaradi razstave, ki naj bi jo za množičen ogled odprli v kraljevi palači 3. decembra. Gre za razstavo o ruskih umetnicah.
V Svetu kulture lahko danes prisluhnete pogovoru z Brino Svit o njeni zbirki Nove definicije ljubezni, s katero se prvič predstavlja kot avtorica kratkih zgodb. Zbirka je galerija človeških usod, lahko moških, lahko ženskih, ki se srečajo s tako ali drugačno ljubeznijo. V oddaji bomo odprli še filmsko temo: obisk Kina pomeni posebno zvočno, vizualno in prostorsko izkušnjo, to je njegova prednost pred ogledom na spletu. So pa spletne platforme kljub vsemu pomembne za vzdrževanje in krepitev odnosa med kinematografi in občinstvom, ko so dvorane zaprte. 31. ljubljanski mednarodni filmski festival v letošnji spletni obliki poteka ne le v prestolnici in v sodelujočih mestih, temveč seže povsod po Sloveniji in ponuja tudi raznolik spremljevalni program. Vabljeni k poslušanju. Na fotografiji Brina Svit, foto: Francesca Mantovani
Danes bomo povedali, kdo so letošnji nominiranci za najboljši literarni prvenec 36. Slovenskega knjižnega sejma in nato nadaljevali v knjižnem duhu. Novost Evalda Flisarja Moje kraljestvo umira žanrsko prepleta prvine izpovedi, detektivke in fiktivnega življenjepisa, v ospredje pa postavi pisatelja, ki ga pesti ustvarjalna blokada oziroma ki ostane brez glasu – ena osrednjih tém je razmislek o ustvarjanju. A kot je pogosto v Flisarjevih delih, tudi v tem ni nič tako, kot se zdi na prvi pogled. Predstavili bomo še Newyorško trilogijo Iztoka Osojnika – nenavadno in zvrstno težko opredeljivo knjigo na skoraj štiristo straneh, ki je polna meandrov, kot jo opiše Tadeja Krečič. Vabljeni v našo družbo! Foto: (izrez naslovnic knjig) Evald Flisar: Moje kraljestvo umira (KUD Sodobnost International), Iztok Osojnik: Newyorška trilogija (KUD Police Dubove)
Muzikologija odpira pot razumevanja še zlasti do starejše glasbe. Slovensko muzikološko društvo, ki je namenjeno uveljavljanju muzikološke stroke, svoje poslanstvo izpolnjuje tudi z Dnevi slovenske muzikologije. Danes in jutri potekajo že četrtič, letos pa so se v celoti preselili v spletno okolje. Na spletu se od prejšnjega tedna odvija tudi Ljubljanski mednarodni filmski festival Liffe - nekaj prvih vtisov lahko slišite tudi v naši oddaji. Foto: BoBo
Posvetili se bomo poeziji. Govorili bomo o tretji pesniški zbirki Tine Kozin z naslovom Nebo pod vodo; njena osrednja tema je človekovo minevanje oziroma poslavljanje. Predstavili bomo še pesniški prvenec Drseči svet, pod katerega se podpisuje Nina Medved, lanska nagrajenka Festivala mlade literature Urška.
V ljubljanski Galeriji Škuc so postavili razstavo dveh umetnic mlajše generacije – Maruše Meglič in Sare Rman. Na ogled bo sicer šele po sprostitvi zajezitvenih ukrepov, razstavo tako zaenkrat predstavljajo samo na spletu in družbenih omrežjih. Naslov Pod pritiskom se zdi ravno pravšnji za trenutni čas, a dejansko se nanaša na odnos do materialnosti, ki ga razstava postavlja v ospredje. V nadaljevanju oddaje bomo pozornost namenili še zgodnji prozi Florjana Lipuša, ki jo zaznamuje avtorjevo iskanje novega izraza in preizkušanje možnosti slovenskega jezika, kot lahko preberemo na platnici knjižne novosti z enostavnim naslovom Zgodnja dela. Foto: Simao Bessa / Škuc
Od danes do prihodnje nedelje, 22. novembra, poteka spletna izdaja 31. Ljubljanskega filmskega festivala. Na Liffu je sicer na ogled precej manj filmov kot po navadi – 22 celovečercev in izbor kratkih filmov – toda med njimi je nekaj najbolj pričakovanih naslovov zadnjega časa. Več o teh v pogovoru Tese Drev Juh z direktorjem festivala Simonom Popkom. 11. november, ko goduje sv. Martin je pri nas tradicionalno povezan z vinom, na Poljskem pa na ta dan praznujejo neodvisnost. Poklicali smo veleposlanika Republike Poljske dr. Krzysztofa Olendzkega, ki je spregovoril o dolgotrajnem boju za obstoj poljske kulture in poljščine ter o pomembni prelomnici, ki jo za Poljsko predstavlja današnji praznik. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Vir foto: Liffe
Ob razstavi študentov arhitekture v galeriji Banke Slovenija se bomo spraševali, kako bomo živeli v prihodnje, ter predstavili dogodka na spletu in FM radijskih valovih: 10. festival otroškega in mladinskega filma Enimation, ki so ga v Mariboru preselili na splet, in zvočno delo Sonična ontologija malomarnosti, ki bo danes dosegljivo na radijskih valovih v delu parka Tivoli, prihodnji teden pa še na programu Ars.
Feri Lainšček s svojim 30. romanom Kurji pastir odstira dolgo potlačene spomine iz svojih najzgodnejših let in na plano zbeza tisti najgloblji spomin, ki se mu, kot pač vsem nam, podi po podzavesti. Kurji pastir tako ni spominska proza, ampak proza spomina. Pogledali bomo tudi v Picassov muzej v Parizu in odkrili manj znani področji ustvarjanja tega slovitega umetnika – poezijo in strip. Foto: Uredništvo dokumentarnega programa Televizije Slovenija
O tragedijah Auschwitza je napisanih veliko pisem, dnevnikov, knjig. Okoli osemdeset jih je prebral pesnik, pisatelj, prevajalec in scenarist Branko Šömen, ko je pripravljal svoj roman z naslovom Tišina za oči. O trpljenju in pogumu v Auschwitzu je vse izmišljeno – razen smrti, zapiše na začetku. V ospredju njegovega romana so taboriščniki, številni so Judje, pripadniki Sonderkommande, delovne enote, ki je delala v krematoriju. O njihovi usodi, tudi o njihovem uporu leta 1944, piše pisatelj stvarno, hkrati pa ne more skriti, da je tudi pesnik. V svetu kulture se bomo posvetili tudi novemu romanu Elif Shafak, ki je ob nobelovcu Orhanu Pamuku verjetno najbolj znana sodobna turška pisateljica. Od njenih enajstih romanov jih kar šest lahko beremo v slovenščini, nedavno je pri založbi Sanje izšel tudi prevod zadnjega 10 minut, 38 sekund na tem čudnem svetu. Rdeča nit je življenjska zgodba prostitutke Leile, določa pa ga zanimiva struktura. Vabljeni v našo družbo. Na levi fotografiji Elif Shafak (foto Zeynel Abidin), na desni fotografiji Branko Šömen (foto Branka Šömen)
Med spremljanjem razpleta ameriških volitev se vrstijo razlage napetega dogajanja, družbenih in kulturnih posledic izrekanja in vedenja ameriškega ljudstva. Danes opoldne je svojo razlago za publikacijo Oxford Political Review povedal filozof Slavoj Žižek. Potem ko je ministrstvo za kulturo sporočilo, da želi izseliti nevladne organizacije z Metelkove 6, pa se vrstijo ugibanja, za kaj naj bi ministrstvo potrebovalo te prostore. Včeraj je na Odboru za kulturo v državnem zboru državna sekretarka Ignacija Fridl Jarc prvič povedala, da se je že pred tem mandatom načrtovala prenova, ki bi na Metelkovi omogočila prostore prirodoslovnemu muzeju. To je potrdil tudi minister za kulturo Vasko Simoniti in dodal, da bodo bodo skušali nevladnikom z njihovim sodelovanjem zagotoviti nadomestne prostore. To sta osrednji temi današnje oddaje.
V enajstminutnem animiranem filmu Maček Muri – tekma se na nogometnem igrišču spopadeta ekipi NK Mucki in Mačkoni, prvi z debelim vratarjem po imenu Čombe, drugi z novim kapetanom, prebrisanim Falotom, ki mu v borbi za zmago niso tuje niti najrazličnejše podle ukane. Gre seveda za animirano upodobitev dela legendarnega glasbenega projekta o Mačku Muriju in Muci Maci, ki si ga je kitarist in skladatelj Jerko Novak pred več kot tremi desetletji po besedilu Kajetana Koviča zamislil kot rokovski projekt, mačkam pa je glas posodila Neca Falk. Za film Maček Muri – tekma sta na letošnji podelitvi nagrad Društva slovenskega animiranega filma, ki je sicer potekala prek spleta, nagrado dobila Jernej Žmitek za režijo in Matic Perčič za animacijo. Strokovna komisija je zapisala še, da je med študijskimi animiranimi filmi letos veliko odličnih produkcij.
Malkovich, Malkovich, Malkovich – ali kako se hollywoodska igralska legenda John Malkovich prelevi v razvpite portrete: Alberta Einsteina, ki kaže jezik, Marilyn Monroe v maniri Warholovega Pop arta, Jacka Nicholsona v vlogi Jokerja in drugih. Malkovichev talent za radikalne preobrazbe je bil motiv fotografa Sandra Millerja, razstavo 61-ih fotografij, ki gostuje po svetu, pa so pred kratkim postavili v prostorih tržaškega pristanišča. V Svetu kulture tudi o knjižici Vodnik po starodavnem Dubrovniku, ki je nedavno izšla pri celjski Mohorjevi družbi. Napisal jo je Ignacij Voje, profesor zgodovine in izjemni poznavalec Dubrovnika, mesta, ki ga je prvič obiskal že leta 1932 kot šestletni deček. Vabljeni v našo družbo. Foto: MagazzinodelleIdee
Personificirani predmet pripoveduje o svojem obstoju v nekem stanovanjskem bloku na Tolminskem – tak je kratek opis zgodbe Rada bi bila Vintage Ksenije Čuić Bratina. S to zgodbo se danes začenja teden, posvečen 29. natečaju za najboljšo kratko zgodbo, ki ga je Tretji program radia Slovenija razpisal letos spomladi. Poleg treh nagrajenih, so še štiri bile izbrane za odkup in vseh sedem lahko v tem tednu slišite na naših valovih, vsak dan v oddaji Literarni nokturno. Predstavljamo pa tudi nekaj knjižnih novosti za otroke in mladino. Foto: Pixabay
Danes se bomo odpravili v Rim – no, zgolj po radijskih valovih – tam so namreč odprli Kvadrienale sodobne umetnosti, na katerem se predstavlja več kot štirideset sodobnih in sočasnih italijanskih umetnikov. Gre za eno najpomembnejših vitrin sodobnega ustvarjanja pri zahodnih sosedih, o kateri nam bo več povedal naš dopisnik Janko Petrovec. In še v Barcelono bomo poklicali, kjer živi prevajalka iz katalonščine in pisateljica Simona Škrabec. Njen literarni prvenec, zbirka kratkih zgodb Vračam se iz gozda z obarvanimi rokami je izšla pri založbi Beletrina. Zaznamujeta ga tematski sidrišči narave in potovanj; »Hitim na naslednje letalo. Potujem v vse te kraje, ampak nikoli ne pridem domov.« Četudi se morda ta citat trenutno zdi nepovezan z realnostjo, v kateri naše življenje krojijo omejitveni ukrepi, je pred pandemijo Covida-19 veliko ljudi živelo na poti. Vabljeni v Svet kulture. Foto: Janko Petrovec, na fotografiji delo Stivalli Italia umetnice Cinzie Ruggeri
Poročali bomo s spletnega simpozija Nonument, kjer so govorili o spremembah spomenikov, stavb in javnih prostorov v času njihovega obstoja. Kljub omejitvi gibanja in prečenja mej se bomo – s pomočjo našega dunajskega sodelavca – odpravili v avstrijsko prestolnico, kjer so odprli pregledno razstavo z naslovom Državljani v senci [Shadow Citizens], ki je v celoti posvečena filmskemu režiserju Želimirju Žilniku. Slednji je nedavno prejel tudi slovensko državljanstvo. Foto: Gregor Podlogar
Neveljaven email naslov