Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
Ob današnjem Mednarodnem dnevu animiranega filma v Društvu slovenskega animiranega filma predstavljajo izbor slovenskih animiranih filmov preteklih dveh let. Program bo dostopen na spletu, več o njem pa v pogovoru z njegovo koordinatorko Sašo Bach. V oddaji se bomo posvetili tudi novi zbirki Borisa Kolarja z naslovom Trinajst, ki je izšla pri založbi Goga. Toliko je namreč zbranih zgodb, ki govorijo o prepletenosti človeka z naravo in okoljem. Opozarjajo na onesnaževanje in pretirano poseganje v naravo, pa vendar so daleč od neposredne angažiranosti. Boris Kolar nas tudi tokrat popelje v magičen svet, kot je to storil že pred dvanajstimi leti v romanu Iqball hotel, s katerim se je nato uvrstil med pet nominirancev za nagrado kresnik. Pa še o tem: ob dnevu RTV Prvi program Radia Slovenija pripravlja glasbeni večer v živo – v radijskih studiih 13 in 26 bodo ob 20. uri zazvenele skladbe z nove kompilacije Prva vrsta, v Svetu kulture pa pogovor z urednico Aljo Kramar.
Nagrado za najboljšo pesniško zbirko zadnjih dveh let Društvo slovenskih pisateljev podeljuje že od leta 1986, in sicer pesnikom in pesnicam, ki so oblikovali in še oblikujejo slovenski pesniški prostor. Letos bo nagrado prejel Brane Mozetič za svojo zbirko Sanje v drugem jeziku, ki je izšla leta 2018 pri založbi ŠKUC/Lambda; prejel jo je sicer tudi leta 2003 za zbirko Banalije. Žirija, ki so jo sestavljali Kaja Teržan, Veronika Dintinjana, Matevž Kos, Andrej Ilc in Varja Balžalorsky Antić, je med nominirance uvrstila še zbirke Jane Putrle Srdić, Maje Vidmar, Lucije Stupica in Uroša Zupana, o Sanjah v drugem jeziku pa je tedaj zapisala, da Mozetič v njih raziskovanje odnosa med osebnim in političnim prenaša na najintimnejše področje subjektovega sveta, v sanje; da bralec oz. bralka z veliko napetostjo spremlja nepredvidljivo logiko sanj, ki jo mora hočeš nočeš upoštevati tudi sanjajoči subjekt; in da je zbirka umetniško prepričljiva celota, ena Mozetičevih najboljših pesniških knjig.
V soboto se je kulturno dogajanje v Sloveniji še dodatno zaustavilo. Potem ko so svoja vrata zaprla gledališča in kinodvorane, so se čez konec tedna zaprle še številne knjižnice, galerije in muzeji; podobno kot spomladi so zato nekateri dogodki našli zatočišče v spletnih okoljih. Danes bomo preverili, kakšno je kulturno življenje v sosednji Avstriji, v nadaljevanju pa bomo predstavili tudi knjižni novosti, ki prihajata z mariborske založbe Obzorja. Pred kratkim sta vsak svojo knjigo predstavila zakonca Amalija Jelen Mikša in Franc Mikša, ona roman Skrivnosti z Otočic, on pa pravljico Čarovnica Martilda. Prva je posvečena življenju in temelji na raziskovanju pričevanj in virov, druga pa na krilih domišljije posredno obuja spomin na mrtvega brata. Foto: MMC / Reuters
Spajanje dnevnih banalnosti in navidez površinskih pogovorov z najpomembnejšimi eksistencialnimi vprašanji je ena izmed odlik radijske igre Treba bi bilo peljati psa na sprehod v produkciji dramskega programa Radia Slovenija, ki se je uvrstila med finaliste festivala Prix Europa. Gre za pomemben dosežek, saj se je prvič v zgodovini podeljevanja te nagrade zgodilo, da je slovenska radijska igra med finalisti za nagrado za najboljšo radijsko igro v Evropi. V oddaji pa tudi o nagradi Kristine Brenkove, ki je letos šla v roke slikanici Timbuktu, Timbuktu Petra Svetine, razstavi konkretne umetnosti v Galeriji Velenje ter razstavi treh nagrajencev Društva likovnih umetnikov Maribor.
Današnja oddaja je namenjena razstavam. Galerije so poleg muzejev in arhivov edine kulturne ustanove, ki jih lahko obiščete individualno v dneh, ko se javno kulturno življenje pri nas ustavlja. Predstavili bomo Arhitekturo sanj, razstavni projekt na treh ljubljanskih lokacijah, razstavo stolov Nike Zupanc ter likovne interpretacije, s katerimi se kitajsko-slovenska umetnica Huiqin Wang spominja odhoda Alme Karlin na osemletno potovanje po svetu. Foto: Z razstave Alma potuje okrog sveta naprej v Slovenskem etnografskem muzeju. Avtorica: Huiqin Wang. Foto: Blaž Verbič.
Današnjo oddajo bomo posvetili fotografiji. V Muzeju sodobne umetnosti Metelkova so v serijo razstav Prepih, katerih vodilo so sveže ideje, umestili novo delo Jake Babnika, ki tudi tokrat daje misliti o razmerju med fotografijo, fotografiranim objektom in njegovim kontekstom. V Časovni izravnavi v središče postavi zgodovino ter predmete in prostore, ki nosijo posebno simbolno vrednost. V galeriji Fotografija, prav tako v Ljubljani, pa Tajvanec Simon Chang na razstavi Pastirji in klavnica prikazuje kontroverzno deželo in življenje z vojno zaznamovanih Kurdov. V objektiv lovi osebne zgodbe, ki jih želi iztrgati stereotipom eksotičnega Daljnega vzhoda. Med drugim je fotografiral psihiatrično bolnišnico, kjer vojna še vedno doni v glavah od vseh pozabljenih ljudi, in njen simbolični dvojnik, prostor brezbrižnih krvavih zamahov – klavnico. Foto: MSUM+ (projekt Jake Babnika Časovna izravnava)
Rimsko kulturno jesen je nepričakovano popestrila razstava Lockdown Italia, ki je na ogled v muzejih na Kapitolskem griču. Razstava je poklon italijanskemu narodu, ki je v mesecih karantene pokazal veliko solidarnosti, dostojanstva in poguma, pravijo organizatorji razstave. Ta prinaša izbor fotografij, ki so jih tuji fotografi in reporterji posneli v najhujših epidemijskih mesecih pretekle pomladi. V oddaji pa tudi o zbirki Klasična Beletrina, ki prinaša nov izbor vrhuncev svetovne književnosti. Do leta 2024 bo vsako leto izšlo pet svetovnih klasikov, romanov in novel, večinoma v novem prevodu. Sveže izdani prvi letnik tako obsega Novele Čehova, Guliverjeva potovanja Jonathana Swifta, Ozka vrata Andréja Gideja, Izpovedi bleferja Felixa Krulla Thomasa Manna in Cesarja Portugalije Selme Lagerlöf. Foto: MMC / Reuters
Na frankfurtskem knjižnem sejmu so konec tedna nastopila nekatera osrednja imena letošnjega virtualnega sejma. Edward Snowden in Slavoj Žižek sta predstavljala svoji novi knjigi, glavna gostja Margaret Atwood pa je nastopila v enournem intervjuju. V oddaji smo zbrali nekaj utrinkov iz teh pogovorov, Miha Kovač pa nam je povedal, zakaj so Skandinavci tudi med pandemijo prodali več knjig kot v enakem obdobju lani.
Zajezitveni ukrepi, ki – vsaj v rdečih regijah – zaustavljajo kulturno dogajanje v gledališčih in kinodvoranah, zaenkrat še niso zaprli vrat muzejev in galerij. Danes bomo tako povzeli dogajanje na 12. festivalu novomedijske kulture Speculum Artium v Trbovljah, ki si ga zaenkrat še lahko ogledajo prebivalci Zasavske regije. V nadaljevanju se bomo pogovorili s prejemnico Aškerčeve nagrade za življenjsko delo, ki jo je danes podelilo Arhivsko društvo Slovenije - Marijo Hernja Masten. Svojo poklicno pot je začela leta 1971 v Zgodovinskem arhivu na Ptuju, kjer je bila zaposlena vse do upokojitve leta 2011. V utemeljitvi so zapisali, da Marija Hernja Masten svoj poklic doživlja kot poslanstvo, ki ga z veseljem opravlja tudi v pokoju. In ker je 16. oktober mednarodni dan slovarjev, se bomo v oddaji ustavili tudi pri tej temi. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Foto: Delavski dom Trbovlje
Ob sprejetju novih ukrepov za preprečevanje okužb s koronavirusom se obeta začasno zaprtje nekaterih kulturnih ustanov. V Ljubljani bodo danes še premierno uprizorili gledališko in plesno predstavo, vse morebitne odpovedi ponovitev pa bodo objavili na svojih spletnih straneh. Gledališko premiero pripravljajo v Mestnem gledališču ljubljanskem. Ta obraz britanske avtorice Polly Stenham na oder postavlja režiserka Tijana Zínajić. Novo plesno predstavo Odvečni v Centru kulture Španski borci uprizarja skupina En Knap Group. V Moderni galeriji v Ljubljani odpirajo razstavo, na kateri bodo na ogled dela poljskega povojnega modernista Andrzeja Wróblewskega. V ljubljanskem mestnem kinu Kinodvor pa samo danes poteka festival Kinotrip, namenjen mladim od 15. leta dalje.
Dogajanje na Frankfurtskem knjižnem sejmu je prav tako burno kot prejšnja leta, le da tokrat skoraj popolnoma virtualno. A tudi izkušeni direktor Jürgen Boos, ki je na čelu sejma že 15 let, je bil pred začetkom letošnje izvedbe negotov. Ali je sejem brez neformalnega druženja, osebnega srečevanja poslovnih partnerjev, možnosti, da živo poslušaš velike pisce, sploh še sejem? O tem smo z Boosom govorili dan pred odprtjem. Pogovarjali smo se tudi s profesorjem bibliotekarstva dr. Mihom Kovačem, ki v več kot 30-ih letih ni niti enkrat izpustil sejma v fizični obliki. Ob tem dodajmo še, da je Slovenija na letošnjem Frankfurtskem knjižnem sejmu kot država nekaj posebnega s spletno stojnico, ki je virtualna – po njej se je mogoče sprehoditi in pregledati knjige izbranih slovenskih založnikov. V Svetu kulture še o kolektivni organizaciji Aipa, ki uveljavlja pravice avtorjev, izvajalcev in producentov avdio-vizualnih del. Danes je organizirala spletni simpozij, v ponedeljek pa tiskovno konferenco ob desetletnici delovanja. Vir grafike: JAK
Čas teče, človeška neumnost ostaja, bi se lahko pošalili, ko nas spomin vrne v več kot sto let stare humorne pripovedi o Butalcih Frana Milčinskega. Pred kratkim je izšla satirična zbirka Nova butalska čitanka – Poučne zgodbe iz Butal vsestranskega književnika Vinka Möderndorferja. Kot sam pravi, je posvojil izvirne like in jezik, zgodbe pa so iz današnjega časa; razprodaja vsega po dolgem in počez, še vode in zraka, obregne pa se tudi ob značilno človekovo lastnost – ponižnost. Ilustracije je prispeval stripar Marko Kociper. V današnjem Svetu kulture še o festivalu glasbenega filma Naj se rola, ki je letos posvečen dokumentarcem o prodornih glasbenih umetnikih, in o novi sezoni glasbenega cikla Sozvočje svetov, ki ga v sodelovanju z Narodno galerijo pripravlja Komorni godalni orkester Slovenske filharmonije. Na nocojšnjem uvodnem koncertu bo z orkestrom nastopila vrhunska slovenska harfistka Mojca Zlobko Vajgl. Vabljeni v našo družbo! Viri za grafiko: Založba Litera, festival Naj se rola
V oddaji o sklepnem dejanju 23. izvedbe Festivala slovenskega filma, in sicer podelitvi vesen, najvišjih nacionalnih priznanj na področju filmske umetnosti. Na Festivalu slovenskega filma letos niso podelili kipcev v kar petih kategorijah, saj ni bilo filma, ki bi ponudil tisto, kar nagrada opisuje, je v imenu strokovne žirije zapisal njen predsednik Matic Majcen. O vesnah, ki so jih podelili, pa več v oddaji, v kateri bomo predstavili tudi sedem pesniških glasov, izbranih na razpisu za izvirno pesniško zbirko Sončnice 2020. Vabljeni in vabljene k poslušanju!
Jutri bo minilo 100 let od koroškega plebiscita. V tem duhu bomo malce po 16-i predstavili knjigo Spomini Janka Oitzla; gre za dokument, ki predstavlja eno izmed mnogih usod koroških Slovencev, ki jim je plebiscit močno zaznamoval življenje. Predstavili bomo še knjižne novosti zbirke Moderni klasiki, med katerimi je klasično delo škotske književnosti – roman Zlata leta gospodične Jean Brodie; sprehodili pa se bomo tudi po razstavi Lojzeta Logarja, ki jo odpirajo v Galeriji Slovenj Gradec. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Oddajo začenjamo z glavno novico dneva, Kraljeva švedska akademija je danes ob 13h razglasila Nobelovega nagrajenca za literaturo za leto 2020. Nagrado prejme ameriška pesnica Louise Glück za svoj nezamenljivi pesniški glas, ki, kot so še zapisali v utemeljitvi, s strogo lepoto naredi individualen obstoj univerzalen. Pri tem črpa iz mitov in klasičnih motivov, ki so pogosti v njenih delih. V oddaji napovedujemo tudi premiero predstave Moj mož po literarni predlogi makedonske pisateljice Rumene Bužarovske v SNG Drama Ljubljana, premierno uprizoritev dveh italijanskih oper v ljubljanski Operi, to sta Cavalleria rusticana Pietra Mascagnia in Glumači Ruggiera Leoncavala ter začetka dveh glasbenih ciklov: Carpe Artem v Mariboru in Mladi virtuozi v Ljubljani. Vabljeni k poslušanju.
Posvetili se bomo zgodbi poljske Nobelove nagrajenke za književnost, Olge Tokarczuk, z naslovom Transfugij. Protagonist se vpraša: »Čemu bi sklepali, da je prepad med človekom in svetom globlji in pomembnejši kot med dvema drugima vrstama bitij? Zakaj bi bil prepad med teboj in tem macesnom filozofsko resnejši kot med tem macesnom in na primer tistim detlom?« Zgodba Transfugij je del zbirke Bizarne zgodbe, ki smo jo nedavno dobili v slovenščini; izšla je pri Cankarjevi založbi v zbirki Moderni klasiki. V Svetu kulture še o dokumentarnem filmu – ta v tekmovalnem programu letošnjega Festivala slovenskega filma prevladuje, posvetili pa so mu tudi del strokovnega programa. Pa še o novostih založbe ZRC danes. Foto: NobelPrice.org
Od danes do nedelje v Ljubljani poteka 23. Festival slovenskega filma, ki ga letos zaznamuje epidemija in nezavidljiva finančna situacija. Nocoj v kinu Komuna festival odpirajo s celovečernim igrano-dokumentarnim filmom Antigona – kako si upamo! Janija Severja in s kratkim delom Neločljivi Marka Naberšnika. V Novi Gorici pa se bodo v okviru čezmejnega filmskega festivala Poklon viziji poklonili srbskemu režiserju Srdanu Goluboviću, ki mu bodo podelili nagrado Darka Bratine. Na Dunaju pa so pretekli konec tedna v razstavišču Kunstforum odprli srednje veliko razstavo nemškega slikarja Gerharda Richterja, enega največjih in najdražje prodajanih sodobnih umetnikov. Po njegovi veliki retrospektivni razstavi z naslovom Panorama, ki je leta 2012 zakrožila med Londonom, Parizom in Berlinom, je ta razstava skoncentrirana le na en del Richterjevega ustvarjanja – na krajino. Več o njej pa v tokratni oddaji Svet kulture! Avtor foto: Gregor Podlogar; na fotografiji detajl slike Gerharda Richterja z naslovom Davos.
Letos obeležujemo stoto obletnico koroškega plebiscita in poklonili so se ji tudi v dunajskem Burgtheatru. Najprej so igralci ansambla Burgtheatra in ljubljanske Drame interpretirali besedila literarnih ustvarjalk in ustvarjalcev iz vrst koroških Slovencev, nato pa je sledil pogovor, v katerem je sodelovalo sedem govork in govorcev, ki so na različne načine osvetlili problematike, povezane s koroškimi Slovenci; Kako se mešata sveto in smešno, pa se bomo vprašali v nadaljevanju oddaje, ko bomo predstavili nov strip Izarja Lunačka in napovedali prihajajoči festival stripa Tinta. Foto: Pixabay
Marborska Opera se je instituciji mariborskega gledališča pridružila leta 1920 – ob stoletnici želijo v SNG Maribor z naročilom glasbenoscenskega dela Marpurgi v zvrsti sodobne opere opozoriti na bogato dediščino mesta Maribor in njegovih prebivalcev ter odgovornost soustvarjalcev kulturnega, političnega in družbenega življenja. Opera skladateljice Nine Šenk bo v režiji Igorja Pisona nocoj v SNG Maribor doživela praizvedbo. V Kopru pa bodo dva tedna po izolski premieri nocoj uprizorili Hišo Bernarda Alba v režiji Julie Roschina. Predstavljamo tudi razstavo Tomaža Plavca v Dominikanskem samostanu na Ptuju in napovedujemo večer Zajuckaj in zapoj. FOTO: Marta Tiberiu
Hrepenenje šibkih, ponižanih in razžaljenih, želja in upanje po boljšem in lepšem je stična točka predstave Naše skladišče in radijskega romana Hiša Marije Pomočnice. Prvo bodo uprizorili v Prešernovem gledališču Kranj, drugega pa boste lahko slišali na programu Ars. Predstavili bomo razstavo Morje - naše življenje, ki odstira življene slovenske ribiške družine Caharija, po domače Babčevih iz Nabrežine pri Trstu. Začenja se filmska prireditev Poklon viziji. V oddaji tudi o koncertu v komornem studiu, na katerem bosta nastopila violončelist Nikolaj Sajko, član in solist Simfoničnega orkestra SNG Maribor, in pianist Miha Haas, izredni profesor klavirja in komorne igre na Akademiji za glasbo v Ljubljani. Vir fotografije Tania Mendillo.
Neveljaven email naslov