Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Izpostavljamo razstavo Mankice Kranjec z naslovom Spregledane, ki so jo v ponedeljek odprli v galeriji Fotografija v Ljubljani. Razstava v ospredje postavlja deset žensk, ki so v času epidemije opravljale poklice, ki so pogosto spregledani in premalo cenjeni. Fotografinja in vizualna ustvarjalka njihovim zgodbam daje glas in jih postavlja na piedestal. Prikaže jih v različnih življenjskih vlogah in kot pravi, so po njenem mnenju prav one junakinje epidemije. V oddaji predstavljamo še novo dvojezično knjigo pesmi Marija Čuka z naslovom Vse gube ljubezni. Nastala je v našem italijanskem in avstrijskem zamejstvu, v sodelovanju založbe Mladika iz Trsta in Mohorjeve založbe v Celovcu. V njej so v prvem delu pesmi, izbrane iz Čukove knjige Ko na jeziku kopni sneg iz leta 2014, v drugem pa nove, še neobjavljene pesmi.
Danes bomo napovedali 77. beneško Mostro – Letošnji beneški mednarodni filmski festival bo eden najbolj nenavadnih do zdaj, tako na primer ne bomo videli hoolywoodskih produkcij, bo pa zato več priložnosti za ostale filme, 18 se jih bo potegovalo za zlatega beneškega leva. Nocojšnji prvi večer bodo posvetili pred kratkim umrlemu glasbenemu maestru Enniu Morriconeju. V Svetu kulture se bomo odpravili še v atrij ljubljanskih Križank na razstavo istrsko občutenih malih plastik kiparja Jožeta Pohlena, ki se je po šolanju in bivanju v Firencah tik pred koncem druge svetovne vojne vrnil v rojstno Hrastovlje, pri ustvarjanju pa je bil vseskozi zavezan predvsem domači Istri. Foto: Reuters
Mehka moč, spretnost, s katero se država predstavlja v čim lepši luči, je ob boku razmerja med umetnostjo in politiko že dolgo v ospredju zanimanj Jasmine Cibic, umetnice, ki nas je s prepletom tovrstnih vprašanj zastopala tudi na 55. beneškem bienalu. Danes bodo v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova odprli njeno razstavo Fundus prizadevanja, ki se osredotoča na politično motivirana kulturna darila. V Svetu kulture bomo spregovorili tudi o razstavi kiparja in večmedijskega umetnika Zorana Srdić Janežiča v Galeriji ZDSLU v Ljubljani z naslovom Kdor visoko leta ..., na kateri se vprašuje po metamorfozah kolektivne in individualne zavesti o kiparskih delih, ki naseljujejo naš javni prostor. In še o filmu: od danes si boste v ljubljanskem mestnem kinu Kinodvor lahko ogledali novo mojstrovino švedskega cineasta Roya Anderssona O neskončnosti, ki se bo v prihodnjih dneh zavrtela še v drugih kinih slovenske Art kino mreže. V Slovenski kinoteki pa se bo od jutri do nedelje zvrstilo sedem filmov iz Anderssonove retrospektive. Foto (izrez): Jasmina Cibic: Darilo: Prvo dejanje (2019), enokanalni HD video
Dogajanje letošnjega mednarodnega filmskega festivala Kino Otok se je v Izoli včeraj končalo, kljub temu pa bodo v prihodnjih dneh nekatere festivalske vsebine svojo pot do občinstva našle v Ljubljani in na spletu. Več o tem, kaj je ponudil letošnji Kino Otok, v današnji oddaji! Prelistali bomo tudi znanstveno monografijo dr. Andreja Rahtena Po razpadu skupne države, v kateri avtor analizira intenzivno zgodovinsko dogajanje po koncu 1. svetovne vojne. Njegova analiza seže od domačih krajev in mest do pariške mirovne konference, njeni protagonisti so znane in manj znane zgodovinske osebnosti, med njimi tudi Ivan Žolger. Foto: Kino Otok/Maruša Sosteric
Jutri se bo v Mariboru zaključila letošnja izdaja festivala Lent. Utrip zadnjih dni je za oddajo Svet kulture preverila Urška Čop Šmajgert. Pogovorili smo se tudi z Krisztino Tóth, avtorico Odprtega pisma Evropi in se sprehodili po razstavi Mladi, neznani, avantgardni. Gre za razstavo v Mali dvorani Dolenjskega muzeja Novo mesto, ki predstavlja sodelujoče akterje novomeške pomladi, katere 100. obletnica bo letos septembra. Danes se na Opčinah začenjajo tudi 55. študijski dnevi Draga, ki so od leta 1966 prispevali k demokratični in osamosvojitveni misli. Letošnji program Drage je preveril Marij Čuk. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Vir foto: Lent
Dnevi poezije in vina, literarni festival, ki je najprej imel dom v Medani, leta 2010 pa ga je našel na Ptuju, se je z Večeri pred dnevi v različnih mestih v Sloveniji in avstrijski Potrni začel včeraj, v Ptuju in okolici pa se bo ustalil danes. Zaradi omejitev glede koronavirusa bo letošnja izdaja precej okrnjena. V Slovenijo ne bo pripotovala kuratorka programa in pesnica Volha Hapejeva iz Belorusije, festival pa bo minil tudi ob odsotnosti obeh častnih gostov Johna Burnsida in Patrizie Cavalli, razlogi, zakaj ju ne bo na Ptuju, sicer niso povezani s covidom-19. Festivala pa se bo udeležila Krisztina Tóth iz Madžarske, avtorica Odprtega pisma Evropi, ki ga bo nocoj prebrala na Vrazovem trgu. Na Festivalu Ljubljana pa si bo nocoj občinstvo lahko ogledalo grško tragedijo Alkestido, ki odpira vprašanja smrti, izgube in vloge ženske v družbi. Ta najstarejša ohranjena Evripidova tragedija ponuja številne interpretacije in velja za eno njegovih najbolj enigmatičnih besedil. Prav enigmatičnost je prepričala Livijo Pandur, ki se pod predstavo, nastalo za Gledališče Marina Držića v Dubrovniku, podpisuje kot režiserka. Premierno so predstavo v dubrovniškem gledališču uprizorili lani septembra, danes pa jo ima torej priložnost videti tudi ljubljansko občinstvo. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Neverjetnih 107 let je doživel Boris Pahor, in to v stoletju, ki je bilo zaznamovano z najusodnejšimi dogodki v človeški zgodovini. Ob opazovanju teh se je spraševal tudi o svoji vlogi in poslanstvu, pričevanju o totalitarizmih, položaju slovenske manjšine in slovenstvu. V oddaji boste slišali odlomek iz Pahorjeve dnevniške knjige Žlahtne transverzale, v kateri se ozira na svoje življenjsko poslanstvo. Da je jezik snov, ki jo oblikujemo in se je zavedamo, nas spomnijo verzi Boruta Gombača, za katere je prejel Veronikino nagrado. V oddaji pa tudi o filmskem festivalu Kino otok, ki se nocoj začne v Izoli.
Festival kratke proze Short, ki se nocoj začenja v Novem Mestu ter festival sodobnega plesa Front@ v produkciji zavoda Flota v Murski Soboti sta glavna poudarka današnje oddaje. V njej bomo napovedali še podelitev Veronikine nagrade v Celju, glasbeno literarni projekt »Vse o Beethovnu« v Kopru ter instalacijo »Pridi k meni« v Mariboru.
Posvečamo se mednarodnemu festivalu umetnosti, znanosti in tehnologije A dela?, ki se danes začenja v Ljubljani in razstavi Hvalnica brezdelju, ki odpira festival. Pogledali bomo tudi v festivalsko razvejan in bogat teden, ki je pred nami. Vabimo vas k poslušanju! na sliki: grafična podoba festivala A dela?, vir: https://www.a-dela.si/
V Mariboru se je dopoldne začel festival Lent, ki je zaradi virusne okužbe v svetu in pri nas drugačen. Program je okrnjen, manj je tujih gostov, zato pa ponujajo več nastopov izstopajočih slovenskih ustvarjalcev. Govorili bomo o tem, kako avantgardni duh Bauhausa razumemo danes. V ljubljanski Švicariji je na ogled devet instalacij Tanje Devetak in Eduarda Čehovina, ki so začele nastajati ob lanski stoletnici ustanovitve Visoke šole za arhitekturo in oblikovanje Bauhaus. Foto: Ars.
V ospredju oddaje bo najprej festival Grounded, ki se začenja danes in bo potekal pred tivolsko Švicarijo. Gre za festival elektronske glasbe, kritične misli in aktivizma. Njegovi organizatorji so prepričani, da je bilo v času letošnjih protestov izrečenih veliko laži, zato so se odločili, da tokrat v ospredje postavijo resnico in nezmožnost njenega razlikovanja od ne-resnice in laži. Festival bosta nocoj odprli predavanji z naslovom Svet kot dobava in nakup ter (Politična) odgovornost v času organiziranega laganja. V Mariboru je del letošnjega festivala Lent projekt Živa dvorišča, tokrat poleg glasbenih dogodkov in tematskih sprehodov po mestu ponuja tudi pogovore o teh mestnih prostorih, skritih očem. V Piranu se zvečer začenja Tartini festival, ki že devetnajsto leto zapored opeva slavo našega piranskega rojaka in z vrhunskimi umetniki širi njegov glas po vsem svetu.
Umetnik in raziskovalec Tao G. Vrhovec Sambolec se v svoji praksi osredotoča na zvok, nove medije, interakcijo v realnem času in na vprašanja sodobne mediacije v odnosu do občutka (telesne) prisotnosti. Njegov projekt 0.004 Hz, ki ga predstavljajo v projektnem prostoru Aksioma v Ljubljani, raziskuje primanjkljaj električne energije, do katerega je leta 2018 prišlo zaradi spora med Srbijo in Kosovom. Večina med nami ga niti ni opazila, a zaradi njega se je povprečna frekvenca električnega toka v omrežju vse od Istanbula do Santiaga de Compostele in od Rima do Kobenhavna znižala za 0.004 Hz. Zaradi padca frekvence za 0.004 Hz so številne električne ure, ki merijo čas glede na frekvenco električnega omrežja, ne pa s pomočjo kvarčnih kristalov, v dveh mesecih zaostale za šest minut.
Danes o novostih iz naših knjigarn in galerij. Predstavili bomo protivojni roman nemškega pisatelja Gerta Lediga. Njegovo Povračilo velja za pomembno delo povojnega realističnega pripovedništva. Sledi pogled v Maribor, kjer razstavo odpira slikar Stojan Grauf. Serijo 66 linorezov in 9 oljnih slik je poimenoval Ljubezen in sovraštvo; na ogled je v galeriji Društva likovnih umetnikov Maribor. Foto: Radio Maribor/DLUM.
Sprehod po kulturni ponudbi bomo začeli v prestolnici, kjer na Festivalu Ljubljana s koncertom opernih arij danes gostuje slovita ruska sopranistka Ana Netrebko s svojim možem Jusifom Ejvazovom; v Ljubljani se začenja tudi festival kratkega filma FEKK ter vseslovenska muzejska akcija Naprej v preteklost. Foto: Ars
Sindikat odklonskih identitet so v zavodu Emanat prvič priredili leta 2018, da bi na »platformi robnih urbanih žanrov« združili in povezali ustvarjalke in ustvarjalce, ki z žanri kabareta, burleske, satire in parodije preobračajo uveljavljene družbene standarde in udejanjajo pravico do različnosti. Letos ga odpira venezuelsko-belgijska ustvarjalka Sophie Rodriguez, sicer stara znanka festivala. S performansom Projekt Šopirjenje raziskuje pomene, ki jih ženska telesa vzbujajo v kapitalistični družbi. Prav posebna izkušnja pa je tudi zvočno-gibalni performans z naslovom Sonihanja intermedijske umetnice Petre Kapš in plesalke Anje Bornšek, saj po njunih besedah vodi obiskovalce iz slušnega in vidnega v občutenje.
Razstava dveh mladih romunskih umetnikov, ki ustvarjata pod imenom S.A.B.A., ruši predpostavke o tem, kaj naj bi bila retrospektiva. To večinoma povezujemo z umetniki z zavidljivim opusom del, tokrat pa smo v ljubljanski galeriji ŠKUC priča retrospektivi, ki se začne v času pred rojstvom obeh ustvarjalcev in sega v prihodnost. V Svetu kulture tudi o negotovem položaju Pokrajinskega muzeja Ptuj – Ormož: upadu obiskovalcev in zastoju projekta prenove grajskega kompleksa. Vabljeni k poslušanju. Foto: S.A.B.A.
Zadnja korona je v obtoku dovolj časa, da so nekatera umetniška dela s tem motivom že ustvarjena ter pripravljena za branje ali ogled. Mestno gledališče Ptuj bo z današnjo premiero še pred koncem poletja vstopilo v novo sezono – kabaretna predstava Lunapark kuga v režiji Matjaža Latina bo s pravo mero resnosti, poroga, humorja, grotesknosti in gledališke predanosti nastavila ogledalo tako imenovani koronaresničnosti. Spregovorili bomo tudi o slikarski razstavi Ladje arhitekta Jurija Kobeta, ki je na ogled v Pretorski palači v Kopru, in o tolkalskem koncertu WOODSToP v okviru festivala Poletje v Stari Ljubljani. Foto z vaj za predstavo Lunapark Kuga: Stanislav Zebec
Parahipnagogija je stanje med spanjem in budnostjo in temu je svojo pozornost namenil fotograf Andrej Lamut, ki se tako od materialnih podob odmika k notranjim, neoprijemljivim in fantazijskim. Njegovo razstavo z naslovom Mnemosis, na kateri želi gledalcu vzbuditi občutke teh sanjskih doživetij, bodo danes odprli v Steklenem atriju Mestne hiše v Ljubljani. V Svetu kulture se bomo odpravili še na Kongresni trg, kjer se bo s Chaplinovim Velikim diktatorjem nocoj v luči 75. obletnice konca druge svetovne vojne začel Kinodvorov tridnevni letni kino, in pa na Muzejsko ploščad Metelkova, kjer se bo s filmom Alfreda Hitchcocka Psiho začel letni kino Slovenske kinoteke, ta bo letos v znamenju kriminalk. Vabljeni v našo družbo. \t Foto (izrez): Andrej Lamut
Združene države Amerike so država z najslabšo pandemično statistiko na svetu. Življenje je v dobršni meri še zmeraj ohromljeno in medtem, ko se Američani pripravljajo na volitve, tehtajo, do katere mere naj odprejo gospodarstvo, ali naj pošljejo otroke v šolo, le ožji krogi glasno razmišljajo, kako je pohod novega koronavirusa vplival na kulturno-umetniško sceno v ZDA. Podobno kot zdravje, je kultura v Ameriki dobrina, ki si jo ljudje privoščijo v skladu s svojo kupno močjo. Obenem pa v nasprotju z Evropo glede kulture v ZDA ni družbenega dogovora in država v to sfero ne posega tako odločilno, kot pri nas. »Rob je visok, nikoli nisem splezal do njega, pogledal čezenj.« tako je o robnosti že pred več kot desetletjem razmišljal Peter Semolič, ki z novo pesniško zbirko Robovi nadaljuje z vprašanja o bivanju in končnosti. Zbirka je izšla v knjižni zbirki Prišleki Literarno-umetniškega društva Literatura. Foto: Wikipedia, By Wknight94 talk - Own work, CC BY-SA 3.0, https://commons.wikimedia.org/w/index.php?curid=15946704
Danes preverjamo, kaj ponujata dva glasbena festivala – brežiški festival stare glasbe Seviqc in festival Radovljica, ki se začenja nocoj. Radovljiški festival bo postregel z osmimi koncerti, kar šest od teh bo na festivalu doživelo svetovno premiero. V oddaji pa boste lahko več slišali tudi o razstavi Mojce Senegačnik v Centru vesoljskih tehnologij v Vitanju. Mojca Senegačnik se kot prva predstavlja v ciklu razstav z aktualnim naslovom Umetnost korone po koroni. Vabljene in vabljeni k poslušanju! Foto: Jana Jocif / Festival Radovljica
Slikarka Ejti Štih je likovno umetnost tokrat spojila s književnostjo. Ob neki svoji slikarski razstavi v Argentini je namreč k pisanju obrazstavnega besedila namesto kuratorja povabila pisatelja in to jo je spodbudilo k pripravi knjige; bolivijska različica je izšla že pred časom, zdaj pa smo dobili tudi obogateno slovensko izdajo s preprostim naslovom Slike in zgodbe. V Svetu kulture nadaljujemo s književnostjo – pisateljica, raziskovalka, popotnica in potopiska, vse to je bila Celjanka Alma Karlin, ki preseneča še sedem desetletij po smrti. Leta 1945 je s pomočjo pisem in dnevnikov zapisala avtobiografsko pričevanje iz predvojnih let, ko je gostila protinacističnega ubežnika. Besedilo je ostalo v rokopisu, ki ga je v knjigo z naslovom Daljna ženska pretopila Jerneja Jezernik. In še o mednarodnem filmskem festivalu Shots, ki ga bodo nocoj odprli v Slovenj Gradcu: ta letos prinaša 13 filmov večinoma evropske produkcije, vsi pa so letos prvič tudi podnaslovljeni. Foto (izrez): Mladinska knjiga
Neveljaven email naslov