Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani danes odpirajo osrednjo razstavo v Ravnikarjevem letu 2023, ki pa nima pregledne narave, temveč izpostavlja nekaj ključnih premikov v misli tega velikega modernističnega arhitekta. Ravnikar nam pomaga misliti situacijo tukaj in zdaj je vodilo razstave z naslovom Struktura modernosti: iskanja Edvarda Ravnikarja. Na njegovo zapuščino opozarja tudi razstava z naslovom Metoda, oblika, material - razvoj Trga republike in Ravnikarjeva arhitektura kot učni raziskovalni poligon, ki so jo odprli včeraj v prostorih NLB Galerije Avla na Trgu republike 2 v Ljubljani. V Slovenskem narodnem gledališču v Novi Gorici bodo nocoj v koprodukciji z Dramo SNG Maribor, ljubljanskim Cankarjevim domom in Zavodom Škrateljc premierno odigrali uprizoritev Pod svobodnim soncem. Predstava je nastala po romanu Frana Saleškega Finžgarja in v izvirnem odrskem besedilu Gorana Vojnovića s podnaslovom Epopeja pod vprašajem.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani danes odpirajo osrednjo razstavo v Ravnikarjevem letu 2023, ki pa nima pregledne narave, temveč izpostavlja nekaj ključnih premikov v misli tega velikega modernističnega arhitekta. Ravnikar nam pomaga misliti situacijo tukaj in zdaj je vodilo razstave z naslovom Struktura modernosti: iskanja Edvarda Ravnikarja. Na njegovo zapuščino opozarja tudi razstava z naslovom Metoda, oblika, material - razvoj Trga republike in Ravnikarjeva arhitektura kot učni raziskovalni poligon, ki so jo odprli včeraj v prostorih NLB Galerije Avla na Trgu republike 2 v Ljubljani. V Slovenskem narodnem gledališču v Novi Gorici bodo nocoj v koprodukciji z Dramo SNG Maribor, ljubljanskim Cankarjevim domom in Zavodom Škrateljc premierno odigrali uprizoritev Pod svobodnim soncem. Predstava je nastala po romanu Frana Saleškega Finžgarja in v izvirnem odrskem besedilu Gorana Vojnovića s podnaslovom Epopeja pod vprašajem.
Tokrat bomo napovedali dogajanje na ptujskem glasbenem festivalu Arsana in ljubljanskem festivalu Dobimo se pred Škucem. Z dunajskega mednarodnega festivala plesa ImPulsTanz se nam bo s poudarki oglasila Petra Tanko, dotaknili pa se bomo tudi koncerta ženskega zbora Smith College Alumnae iz Združenih držav Amerike, ki bo v okviru Imaga Sloveniae koncertiral s slovenskimi glasbeniki.
Urbane krajine, izpraznjena arhitektura, ki so jo ustvarile človeške roke, so že več kot petnajst let slikarski podpis umetnika Mihe Štruklja, čigar manjšo razstavo nocoj odpirajo v Desnem atriju Mestne hiše v Ljubljani. Smer recepcije Štrukelj sugerira z naslovom Alter ego mest; na slikah so namreč upodobljene stranske ulice, ki so kot nekakšni nevidni, umazani deli mestnega tkiva. Ob razstavi Mihe Štruklja, s katero motri odnos med prostorom in človekom in napetosti v urbanih središčih, bomo napovedali tudi nocojšnji koncert Beograjskega komornega orkestra v okviru letošnjega Ljubljana Festivala in se posvetili mednarodnemu folklornemu festivalu Beltinci. Vir foto: Galerija MOL
Nevtralna, romantična, od človeka odmaknjena narava danes ne obstaja več, nas pogosto opominjajo umetniki. Tudi narava je tesno zvezana z razmerji moči, razmišljata romunska umetnika Anca Benera in Arnold Estefán. Umetnika na razstavi v ljubljanskem Kulturnem centru Tobačna 001 razmišljata o različnih konfliktnih območjih preteklosti in sedanjosti, povezanih z ozemljem, vodo, naravnimi bogastvi in iskanjem dobička. Festival ImPulsTanz je sinoči prikazal avstrijsko premiero predstave Masurca Fogo, plesnega ansambla Tanztheater Wuppertal Pina Bausch. Deset let po smrti ene najbolj vplivnih plesalk zadnjega pol stoletja, je ansambel obnovil predstavo, ki jo je Pina Bausch ustvarila za EXPO 1998 v Lizboni. Ustavili se bomo tudi pri koncertu najlepših zborovskih odlomkov oper, ki se bo nocoj v okviru Festivala Ljubljana odvil v Gallusovi dvorani Cankarjevega doma. Fotografija: Anca Benera & Arnold Estefan, No shelter from the storm (video), 2015, z dovoljenjem umetnikov in Collection Collective. Vir: MGML
V Ljutomeru se začenja 15. Grossmanov festival fantastičnega filma in vina Do 20. julija si lahko v Ljutomeru ogledate filme, ki se ne bojijo ekscesov, politične nekorektnosti in preseganja tabujev. Grossmanov festival, ki že desetletje in pol vsako leto gosti odmevne goste iz sveta žanrskega filma, je po mnenju poznavalcev letos še zlasti premišljeno zastavljen. Ponuja zmes slovenskih premier odmevnih filmov, retrospektiv, pa tudi številne manj znane žanrske kuriozitete. Želja organizatorjev je, da bi s festivalom vsaj delno povrnili nevarnost in drznost sodobni kinematografiji. Letošnja častna gosta sta Sam Firstenberg, ki velja za legendo akcijskega filma 80. let prejšnjega stoletja, ter igralka in novinarka Christina Lindberg.
Razstava v Pokrajinskem muzeju Koper predstavlja krvave boje soške fronte in njihove posledice Za poškodovane vojake so seveda skušali poskrbeti že vse od začetkov vojskovanja, je pa v prvi svetovni vojni medicina na kirurškem področju zelo napredovala. Veliko spoznanj iz vojnih razmer je v sodobni medicini še vedno pomembnih. Nujni so bili hitra oskrba, prevoz in reševanje velikega števila poškodovanih. Po začetku soške fronte so tudi na območju takratne Kranjske in Istre odprli številna zavetišča in bolnišnice za oskrbo ranjencev. Krvave boje in posledice bojev, s katerimi so se srečevali ranjenci in zdravstveno osebje v zaledju fronte, predstavlja razstava Leto po veliki svetovni moriji, ki je na ogled v Pokrajinskem muzeju Koper. V oddaji pa tudi o lahkotnejših temah – poročamo s festivala Mittelfest in napovedujemo koncert Mahlerjeve Simfonije št. 2 v okviru Festivala Ljubljana. Simfonija, imenovana tudi Vstajenje, je bila eno najbolj priljubljenih skladateljevih del, pod dirigentskim vodstvom Hansjörga Albrechta pa jo bodo danes izvedli komorni zbor Megaron, Zbor Slovenske filharmonije in Orkester Slovenske filharmonije.
Kakšen je koncept vodenja v sodobnem svetu? Zdi se, da danes živimo v času onkraj vodenja, da ni voditeljev v pravem pomenu besede. Festival Mittelfest, ki se začenja v Čedadu, ima naslov “Leadership /Vodenje”, na njem pa bodo preizprašali sodobne trende voditeljev na področju politike, družbe, umetnosti, v družini … Jutri bodo na festivalu gostili baletni ansambel SNG Opera in balet Ljubljana s predstavo Giselle. Ob meji se začenja tudi poletni kulturni festival Postaje Topolove, ki spreminja majhno beneško vasico v center ustvarjalnosti. Objavili bomo rezultate 28. natečaja za najboljšo kratko zgodbo 2019 Tretjega programa – programa Ars. Vir fotografije: mittelfest.org
Mednarodni festival plesa Impulstanz na Dunaju, ki sta ga leta 1985 ustanovila organizator kulturnih dogodkov Karl Regensburger in brazilski koreograf Ismael Ivo, je danes eden od vrhuncev poletne kulturne sezone v avstrijski prestolnici – in eden od vodilnih festivalov sodobnega plesa na svetu. Na njem se vsako leto v petih tednih v juliju in avgustu ob performansih, raziskovalnih projektih in delavnicah zbere na tisoče profesionalnih plesalcev, koreografov in drugih umetnikov. Tudi letos več kot 100 plesnih predstav uprizarjajo v stavbi dunajske Opere, v Mestnem gledališču, Ljudskem gledališču in v Muzejski četrti. Poletno kulturno dogajanje pa je pestro tudi pri nas – vse od Filmov pod zvezdami do glasbenih festivalov. Foto: Wikipedia / ImPulsTanz
Poletje se počasi preveša v čas številnih festivalov. Jubilejna sedemdeseta izdaja festivala Dubrovniške poletne igre bo v to priljubljeno turistično destinacijo prinesla več kot osemdesetih kulturnih dogodkov. V okviru programa, ki se bo letos odvijal pod temo mestnih mitov, bodo nastopili številni uveljavljeni umetniki – dogajanje bo po današnji slovesnosti jutri vpeljal koncert orkestra državne opere Spodnje Saške iz Hannovra. V oddaji pa še o novi knjigi Sama Kreutza, zbirki haikujev Ristanc čez pločnik. Pesmi v njej se oblikovno ravnajo po tradicionalni shemi pet, sedem in pet zlogov, in tudi motivno na prvi pogled sledijo pogledom v naravo v skladu s tekom časa in človekovim notranjim dojemanjem.
Tik pred poletjem sta izšli dve novi knjigi pesnice, esejistke in filozofinje Marije Švajncer: pesniško zbirko z naslovom Igralca je izdal Kulturni center Maribor, v založbi univerze v Mariboru pa je izšla njena znanstvena monografija o Slavku Grumu Vztrajati ali pobegniti onkraj. Pesmi Marije Švajncer so pogosto neposredni izraz njenega doživljanja, naj bo na osebni, intimni ravni ali pa ob dogodkih pri nas in v svetu. V znanstveni monografiji o Grumu pa avtorica obravnava intimno in splošnočloveško vsebino umetniških del in osebnih pisem velikega slovenskega dramatika in pisatelja iz obdobja med svetovnima vojnama. Foto: Mala Galerija Banke Slovenije
Danes in jutri se za basiste obeta pravi glasbeni praznik, saj bosta Ljubljano obiskala 2 izjemna basista. Nocoj z zasedbo v ljubljanskih Križankah gostuje Marcus Miller, jutri na istem mestu pa se bo, prav tako s svojo zasedbo, predstavil še Stanley Clarke. Pred koncertoma pogovor z Branetom Rončelom, ki je glavni krivec za to, da se bosta v okviru svojih turnej Miller in Clarke ustavila v Ljubljani. V oddaji tudi o nacionalnem projektu poletnega branja za otroke in mlade Poletavci in Najpoletavci; podrobneje smo si ogledali razstavo Alana Hranitelja Vzporedni svetovi, ki je posvečena njegovi 33-letnici ustvarjanja; v seriji samostojnih razstav Prepih, s katero v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova izpostavljajo sveže ideje na področju sodobne umetnosti, pa se predstavlja Maja Hodošček. Vir fotografije: Raj Naik, Andrew Dunn, arhiv: Festival Ljubljana
Umetnost je neločljivo vpeta v družbene in politične silnice. Najverjetneje se nikoli prej ni tako neposredno ukvarjala z družbenopolitičnimi dilemami kot v 20. in 21. stoletju. Postavitev kipa prve dame Združenih držav Melanie Trump v Rožnem pri Sevnici umetnika Brada Downeyja, ki trenutno razstavlja v ljubljanski Vžigalici, provokativno odgovarja na manipulacijsko naravo političnih aparatov, 17. izvedba ptujskega festivala Art Stays pod krovno temo prihodnosti pa razmišlja o tem, kaj človeka čaka v bodoče. V oddaji tudi o razstavi grafik Vladimirja Makuca v Murski Soboti in prejemniku najprestižnejše italijanske nagrade za literaturo – strega. Vir foto: Vžigalica
V današnji oddaji bomo predstavili letošnji Festival kulture in kiparske Forma vive V Kostanjevici na Krki – FKK, ki se bo začel z nocojšnjim nastopom glasbenega dueta Silence. Posvetili se bomo tudi razstavi Vzporedni svetovi kostumografa Alana Hranitelja na Ljubljanskem gradu in projekciji filma Dolina miru režiserja Franceta Štiglica, s katero bodo začeli program kranjskega kina na prostem – Filmi na Vovkovem vrtu. Foto vir: Ljubljanski grad
V današnji oddaji se bomo posvetili novemu romanu Veronike Simoniti z naslovom Ivana pred morjem, ki je pred kratkim izšel pri Cankarjevi založbi. Besedilo je bilo lani med tremi finalisti za nagrado modra ptica Mladinske knjige. Na pogovor smo povabili fotografinjo Mankico Kranjec, ki se z razstavo Po stopinjah mojega deda predstavlja v galeriji paviljona Expano v Murski Soboti. Vnukinja Miška Kranjca je v svoj fotografski objektiv ujela raznolike motive prekmurskih ravnic, kjer je slovenski pisatelj preživljal svoje otroštvo in mladost. Vabljeni, da nam prisluhnete. Foto: Cankarjeva založba
Uvodoma minute namenjamo karlovarškemu festivalu, kjer bo danes premiera celovečerca režiserja Damjana Kozoleta z naslovom Polsestra; v nadaljevanju pa bomo prelistali nov roman Gabriele Babnik Tri smrti in se posvetili trem festivalom: mednarodnemu festivalu sodobnega kolaža KAOS, prvi izdaji festivala ulične umetnosti Street Art Festival in prazniku pouličnega gledališča Ana Desetnica. Foto: Slovenski filmski center
Poletje je čas obilice festivalov, ki jim danes namenjamo minute v oddaji. In sicer Festivalu Ljubljana, ki bo nocoj na oder Kongresnega trga pripeljal znamenito opero Aida, festivalu Sajeta v Tolminu ter filmskemu festivalu v Karlovih Varih. Pod drobnogledom pa bo tudi premiera elektroakustične opere IDEN, ki je nastala v koprodukciji našega programa ARS z drugimi partnerji. Gre za sodobno opero, ki odpira vprašanja o človekovem odnosu do narave, o politiki urejanja nacionalnih parkov, pa tudi širše, o človekovem soočenju z minljivostjo in spremembami. Avtorice projekta – Tina Kozin, Saška Rakef in Bojana Šaljić Podešva – so kot izhodišče za ta vprašanja vzele Kuronsko sipino v Litvi. Foto: Pixabay
V Goriških brdih se je včeraj začel literarno-glasbeni festival Sanje v Medani. Rdeča nit festivala, ki se letos programsko naslanja na romsko glasbo, poezijo in pogovore o daljnih deželah, je svoboda. Jutri pa se v hladnem objemu Plečnikovega atrija Narodne in univerzitetne knjižnice v Ljubljani začenja festival Poleti v NUK. Namen festivala je približati našo največjo knjižnico širši javnosti in jo napolniti z umetniškimi vsebinami. Predstavljamo tudi razstavo z naslovom Vzemi si čas. Čas, repeticija in upočasnitev, ki je na ogled v celjski galeriji sodobne umetnosti.
Encyclopedia Mythologica Slovenica je naslov prve ilustrirane enciklopedije slovenskih mitoloških bitij. Nastala je kot magistrska naloga ilustratorke Maje Poljanc. Zdaj je razstavljena v Vodnikovi domačiji v Ljubljani in ob tej priliki smo avtorico povabili v studio Sveta kulture. V oddaji bomo spregovorili še o proznih novostih Mladinske knjige in o razstavi sodobnega fotokolaža Novo videnje ostalin v ljubljanski galeriji Photon. Fotografija ilustracij: arhiv Maje Poljanc
Pri Celjski Mohorjevi družbi so poskrbeli za prevod monografije o Barbari Celjski, ki jo je napisala slovaška zgodovinarka Daniela Dvořáková. V njej se avtorica odmakne od negativne podobe vladarice, ki je vztrajala stoletja. Petnajstletno delo zgodovinarke, ki je preučevala arhivska gradiva, pokaže predvsem, kako izobražena in dobra vladarica je bila Barbara, ki se je od vseh Celjskih povzpela najvišje.V oddaji pa tudi o treh pomembnih izdajah Zelene zbirke Studia humanitatis, med katerimi je Splošno jezikoslovje Ferdinanda de Saussura, ki je pred več kot sto leti odprlo ključna vprašanja, s katerimi se jezikoslovje ukvarja še danes.
Nagrado kresnik, ki jo za najboljši roman preteklega leta podeljuje časnik Delo, je prejela Bronja Žakelj za delo Belo se pere na devetdeset. V oddaji boste v interpretaciji dramske igralke Vesne Slapar slišali odlomek iz tega pretresljivega avtobiografskega romana. Za kako visoko ceno smo pripravljeni pridobivati litij, ki naj bi predstavljal odgovor na potrebe po zaščiti podnebja, se bomo vprašali z avtorjem fotografske razstave „Litij, Gonilna sila 21.stoletja“, Matjažem Krivicem. Ob koncu pa še k dogodku festivala Slovenjegraško poletje, koncertu Kresničke Boruta Morija in Andreja Ofaka. Vir fotografije: BoBo
V oddaji bomo pogledali, kje si bomo ta konec tedna lahko nahranili čute in osvežili duha: v Zgodovinskem atriju mestne hiše v Ljubljani je na ogled razstava oblikovalca Miljenka Licula, ki je zgodovinsko zaznamoval vidno prepoznavnost slovenske države in je avtor podobe slovenskih tolarjev, potnih listov, zdravstvene izkaznice, pa tudi celostnih grafičnih podob nekaterih najpomembnejših institucij. O opernem festivalu v Veroni bo več povedal Janko Petrovec, o prihodnji sezoni v tržaških gledališčih se je pozanimal Marij Čuk. Kot že ves teden pa bomo tudi tokrat poročali o jubilejnem, 60. Jazz festivalu Ljubljana. Foto: spominski kovanec ob Trubarjevi obletnici, oblikovanje Miljenko in Maja Licul; vir: Wikipedia
Neveljaven email naslov