Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Študija razkrila, da debelost in telesna neaktivnost ogrožata koronarne bolnike pri nas.
Podatek, da v Sloveniji na leto zaradi srčnega infarkta umre kar 1.400 ljudi manj kot še pred dvajsetimi leti, je razveseljiv. Zasluga gre preventivnim akcijam in urejenosti zdravstvenega sistema, ki omogoča dostopnost ustreznih kirurških posegov ter najboljših zdravil. Zato toliko bolj bodejo v oči rezultati evropske študije, ki kažejo na ne najbolj zdrav življenjski slog koronarnih bolnikov pri nas. Zaskrbljujoče številke je za oddajo Ultrazvok podrobneje pregledal doc. dr. Borut Jug s Kliničnega oddelka za žilne bolezni UKC Ljubljana.
Od slovenskih bolnikov, ki so preživeli srčni infarkt, so med šestindvajsetimi evropskimi državami bolj debeli le še bolniki v Ruski federaciji. Pri nas je bolezensko predebel že skoraj vsak drugi bolnik s koronarno boleznijo.
foto: Kotseva K et al. Raziskava Euroaspire IV. Kongres Evropskega zrduženja za kardiologijo, 2013
V primerjavi z bolniki iz drugih držav so slovenski med najbolj telesno neaktivnimi, veliko več jih ima neurejeno sladkorno bolezen, po debelosti pa med šestindvajsetimi državami zasedajo neslavno drugo mesto.
Študija pa je razkrila tudi dobro novico – po infarktu kadi le še 11 odstotkov slovenskih bolnikov, kar je manj kot drugje v Evropi.
Koronarna bolezen je običajno posledica ateroskleroze srčnih arterij – to je žil, ki prehranjujejo srce. Njene posledice, med njimi so angina pektoris, srčni infarkt in nenadna srčna smrt, želijo zdravniki za vsako ceno preprečiti.
Zdravniki bolnikom po prebolelem srčnem infarktu svetujejo redno jemanje zdravil in priporočijo programe zdravega prehranjevanja ter tudi hujšanja. Opozorijo jih na pomembnost aktivnega življenjskega sloga z redno telesno aktivnostjo in ustrezno vadbo.
911 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Študija razkrila, da debelost in telesna neaktivnost ogrožata koronarne bolnike pri nas.
Podatek, da v Sloveniji na leto zaradi srčnega infarkta umre kar 1.400 ljudi manj kot še pred dvajsetimi leti, je razveseljiv. Zasluga gre preventivnim akcijam in urejenosti zdravstvenega sistema, ki omogoča dostopnost ustreznih kirurških posegov ter najboljših zdravil. Zato toliko bolj bodejo v oči rezultati evropske študije, ki kažejo na ne najbolj zdrav življenjski slog koronarnih bolnikov pri nas. Zaskrbljujoče številke je za oddajo Ultrazvok podrobneje pregledal doc. dr. Borut Jug s Kliničnega oddelka za žilne bolezni UKC Ljubljana.
Od slovenskih bolnikov, ki so preživeli srčni infarkt, so med šestindvajsetimi evropskimi državami bolj debeli le še bolniki v Ruski federaciji. Pri nas je bolezensko predebel že skoraj vsak drugi bolnik s koronarno boleznijo.
foto: Kotseva K et al. Raziskava Euroaspire IV. Kongres Evropskega zrduženja za kardiologijo, 2013
V primerjavi z bolniki iz drugih držav so slovenski med najbolj telesno neaktivnimi, veliko več jih ima neurejeno sladkorno bolezen, po debelosti pa med šestindvajsetimi državami zasedajo neslavno drugo mesto.
Študija pa je razkrila tudi dobro novico – po infarktu kadi le še 11 odstotkov slovenskih bolnikov, kar je manj kot drugje v Evropi.
Koronarna bolezen je običajno posledica ateroskleroze srčnih arterij – to je žil, ki prehranjujejo srce. Njene posledice, med njimi so angina pektoris, srčni infarkt in nenadna srčna smrt, želijo zdravniki za vsako ceno preprečiti.
Zdravniki bolnikom po prebolelem srčnem infarktu svetujejo redno jemanje zdravil in priporočijo programe zdravega prehranjevanja ter tudi hujšanja. Opozorijo jih na pomembnost aktivnega življenjskega sloga z redno telesno aktivnostjo in ustrezno vadbo.
Srčno popuščanje je bolezen z dvema obrazoma. Lahko se razvija počasi, lahko pa preseneti s hitrim poslabšanjem, ki se za bolnika v letu ali dveh usodno konča. Nekateri kardiologi primerjajo srčno popuščanje z rakavimi obolenji. Ob tem pa tudi opozarjajo, da se število bolnikov iz leta v leto povečuje. Ocenjujejo, da je srčno popuščanje prisotno pri kar 10 odstotkih prebivalcev, starejših od 65 let. O tem, kako spremeniti neprizanesljivo statistiko srčnega popuščanja, so na nedavnem kongresu v Portorožu govorili ugledni domači in tuji strokovnjaki. Nekaj uspešnih in novih načinov zdravljenja bodo v oddaji Ultrazvok predstavili: doktorica Sharon Hunt iz ameriškega Stanforda, dr. Nir Uriel iz Čikaga in dr. Bojan Vrtovec iz Ljubljane. Pred mikrofon jih je povabil Iztok Konc. Foto: Ken Fager/ Flickr, cc
Slovenci smo med najbolj debelimi v Evropi; tako kažejo najnovejši podatki. Če bi namreč sodili po bolnikih z boleznimi srca, je predebel že skoraj vsak drugi med nami. Slabih novic pa s tem še ni konec. Kar tri četrtine odraslih Slovencev ima tudi povišan holesterol, ki ga bomo zato izpostavili v tokratni oddaji Ultrazvok. Zdravniki svetujejo ustrezno dieto, gibanje, pogosto pa za zniževanje holesterola predpišejo zdravila. Prav z zdravili pa je povezana dobra novica. Več pa doc. dr. Borut Jug iz Univerzitetnega kliničnega centra Ljubljana. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Kim Ahlstrom/ Flickr, cc
Kljub zadregi in predsodkom bi morali večkrat govoriti o spolnosti in spolno prenosljivih boleznih. Podatki Nacionalnega inštituta za javno zdravje namreč kažejo na porast tako gonoreje, klamidije in hiva. Več je tudi sifilisa, za katerega smo mislili, da je bolezen prejšnjih časov. Prav zato je za oddajo Ultrazvok Iztok Konc v Ambulanti za spolno prenosljive okužbe v Ljubljani poiskal informacije o sifilisu. Z dr. Mojco Matičič se je pogovarjal o načinih prenosa sifilisa, znakih in simptomih okužbe, o škodi, ki jo sifilis povzroči, in nenazadnje tudi o zdravljenju. Prisluhnite. Foto: CDC/ Wikimedia Commons
Na Oddelek za bolezni ušes, žrela in grla Univerzitetnega kliničnega centra Maribor so sprejeli 8 letnega dečka, ki je imel težave pri razumevanju govora in pridobivanju besednega zaklada. Zdravniki so ugotovili, da je vzrok v težji izgubi sluha. Odločili so se za kirurški poseg, med katerim so dečku namestili polžkov vsadek - napravo, ki gluhim in naglušnim omogoča zaznavanje zvoka. Dečkov poseg in zdravljenje je vodil doc. dr. Janez Rebol. Med njegovimi pacienti pa so tako otroci kot tudi starostniki – najstarejši je imel 80 let. Več pa v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Quinn Norton/ Flickr, cc
V našem telesu so številne bakterije, ki nam ne povzročajo nobenih težav, zato o njih le redko govorimo. Mednje spadajo tudi streptokoki iz skupine B. Najpogosteje jih najdemo v črevesju, zadnjiku, mehurju in nožnici. Pri zdravih ljudeh ponavadi ne povzročajo nobenih simptomov; če pa se z njimi okužijo novorojenci, pa lahko te bakterije resno poslabšajo njihovo zdravstveno stanje. Streptokoki B lahko povzročijo pljučnico in meningitis, čeprav se to zgodi zelo redko. V prihajajoči oddaji Ultrazvok bomo kljub temu opozorili na simptome okužbe ter pojasnili, kako jo lahko pri novorojencih učinkovito preprečimo. Gost oddaje bo asist. Samo Jeverica z Inštituta za mikrobiologijo in imunologijo v Ljubljani. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Kenny Lovie/ Wikimedia Commons
»Ljudje velikokrat prepozno poiščejo pomoč pri zdravniku,« opozarja očesna kirurginja Nataša Vidović Valentinčič, ko govori o zdravljenju odstopa očesne mrežnice. Zgoden začetek zdravljenja in pravočasna operacija bi namreč preprečila poslabšanje, zaradi katerega lahko bolnik tudi oslepi. Prav je, da smo pozorni že na prve znake odstopa mrežnice oziroma retine, ki jih bo docentka doktorica Vidović Valentinčič z Očesne klinike v Ljubljani podrobneje opisala v četrtkovi oddaji Ultrazvok. Pojasnila nam bo tudi, pri katerih ljudeh je odstop mrežnice pogostejši in kakšne so možnosti zdravljenja. Vabljeni k poslušanju oddaje, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: visuallight/ Flickr, cc
Pogosta poletna nevšečnost je vnetje sečnega mehurja, ki pa ga z antibiotiki lahko hitro pozdravimo. K hitrejšemu izboljšanju stanja pa prispeva tudi uživanje zadostne količine tekočin – zdravnik Andrej Drozg iz Univerzitetnega kliničnega centra Maribor priporoča brusnični ali pa ursi čaj. V oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc, bo pojasnil blagodejen vpliv obeh čajev na sluznico sečil, med drugim pa bo odgovoril tudi na vprašanje, zakaj je vnetje mehurja pogostejše pri mladih ženskah in pri ženskah v menopavzi. Vabljeni k poslušanju. Foto: Theodore Garver/ Flickr, cc
Na nekatere nevarnosti je treba opozoriti večkrat. To velja tudi za nepremišljene in ponesrečene skoke v vodo, ki lahko povzročijo hude poškodbe glave, hrbtenice in hrbtenjače. Na srečo so nekatere rane le površinske in se hitro celijo, poškodbe vratne hrbtenice pa lahko povzročijo ohromelost od vratu navzdol. Prim. Hermina Damjan z Univerzitetnega rehabilitacijskega inštituta Soča pravi, da na zdravljenje po hudi poškodbi zaradi skoka v vodo največkrat sprejmejo fante, stare od 14 do 24 let. Radi bi, da njena opozorila v današnji oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc, dosežejo tudi njih. Foto: Andy Wilson/ Flickr, cc
V oddaji Ultrazvok bo spet na vrsti poletna tema. Zdravnico Katarino Šmuc Berger smo vprašali, kakšna je prva pomoč, kadar stopimo na morskega ježka in kaj naj storimo, če nas oplazi meduza. Specialistka dermatologinja iz Splošne bolnišnice v Izoli se v svoji ambulanti s tovrstnimi poškodbami srečuje vsak dan. Da vam neprijetna srečanja s prebivalci morja ne bodo pokvarila morskih užitkov, vas vabimo k poslušanju. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: WikimediaCommons
Ko iščemo čim bolj naravno sredstvo za nego kože, se premalokrat odločimo za oljčno olje. Cenili so ga že v antiki, danes pa ga dermatologi priporočajo, ker pospešuje obnavljanje celic, zavira staranje kože, ne povzroča alergij, kožo pa ohranja zdravo in lepo. O blagodejnih in zdravilnih učinkih oljčnega olja na kožo se je Iztok Konc za oddajo Ultrazvok pogovarjal z dermatologinjo Mirjam Rogl Butina. Vabljeni k poslušanju. Foto: Elle_Ann/ Flickr, cc
Ob povabilu k poslušanju oddaje Ultrazvok ponovimo že velikokrat slišano: zaradi vročine se poleti v mesu in živilih živalskega izvora, na primer v jajcih in mlečnih izdelkih, hitro namnožijo bakterije, ki povzročajo različna črevesna obolenja. Na njih nas opozorijo krči v trebuhu, povišana telesna temperatura, mrzlica, bruhanje in driska. »Poletne črevesne okužbe še posebej ogrožajo otroke, bolnike in starejše ljudi,« opozarja mag. Eva Grilc z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. V oddaji Ultrazvok podrobneje o nevarni driski in ukrepih, ki najpogostejše poletne bakterijske črevesne okužbe učinkovito preprečujejo. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: John Liu/ Flickr, cc
Ob povabilu k poslušanju oddaje Ultrazvok ponovimo že velikokrat slišano: zaradi vročine se poleti v mesu in živilih živalskega izvora, na primer v jajcih in mlečnih izdelkih, hitro namnožijo bakterije, ki povzročajo različna črevesna obolenja. Na njih nas opozorijo krči v trebuhu, povišana telesna temperatura, mrzlica, bruhanje in driska. »Poletne črevesne okužbe še posebej ogrožajo otroke, bolnike in starejše ljudi,« opozarja mag. Eva Grilc z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. V oddaji Ultrazvok podrobneje o nevarni driski in ukrepih, ki najpogostejše poletne bakterijske črevesne okužbe učinkovito preprečujejo. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: John Liu/ Flickr, cc
Rolerji in trampolin so športni pripomočki, ki otrokom in mladostnikom med počitnicami krajšajo čas in jih spodbujajo h gibanju. Včasih pa prevelika razigranost in kanček neprevidnosti igro prekineta z nezgodo. V Splošni bolnišnici Celje je na Otroškem oddelku kirurških strok zaposlen specialist kirurg Jože Robida, ki bo gost oddaje Ultrazvok. Govoril bo o najpogostejših poškodbah, ki se lahko zgodijo med rolanjem in skakanjem na trampolinu, izostala pa ne bodo niti priporočila glede primerne opreme in varnosti. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Scott Ableman/Flickr,cc
Zdravnica Katarina Šmuc Berger iz izolske bolnišnice malo za šalo pa veliko zares pravi, da bi bilo najbolje, če besede »sončenje« ne bi bilo niti v slovarju. Specialistka dermatologinja se namreč vsakodnevno srečuje s poškodbami in tudi najhujšimi posledicami prekomernega izpostavljanja sončnim žarkom. Med njimi omenja neprijetne opekline in črni kožni rak oziroma maligni melanom. O tem, kaj glede zaščite in nege kože pred in po sončenju svetuje svojim pacientom in tudi dopustnikom, ki poiščejo pomoč v njeni ambulanti, v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Clemens Koppensteiner/ Flickr, cc
Med terapevtskimi metodami, ki so se najprej uveljavile v vrhunskem športu, zdaj pa razširile med rekreativce in nešportnike, je tudi tako imenovani »kineziološki taping«. Gre za nameščanje raznobarvnih elastičnih trakov na mišice in sklepe, kar zmanjša bolečine in hkrati skrajša čas rehabilitacije poškodb. Način delovanja in vsestransko uporabnost kineziološkega tapinga bo v oddaji Ultrazvok pojasnila diplomirana fizioterapevtka Metka Zalar. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: DenisDeMesmaeker/ Flickr, cc
Med terapevtskimi metodami, ki so se najprej uveljavile v vrhunskem športu, zdaj pa razširile med rekreativce in nešportnike, je tudi tako imenovani »kineziološki taping«. Gre za nameščanje raznobarvnih elastičnih trakov na mišice in sklepe, kar zmanjša bolečine in hkrati skrajša čas rehabilitacije poškodb. Način delovanja in vsestransko uporabnost kineziološkega tapinga bo v oddaji Ultrazvok pojasnila diplomirana fizioterapevtka Metka Zalar. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: DenisDeMesmaeker/ Flickr, cc
Podatka, da je daleč najpogostejši rak pri moških do 34 leta starosti rak na modih, ne smemo spregledati. Čeprav gre za enega izmed najbolj ozdravljivih rakov, ga tudi ne smemo podcenjevati. Pomembno je, da se ga odkrije in začne zdraviti zgodaj. Zato bo dr. Breda Škrbinc z Onkološkega inštituta v Ljubljani v oddaji Ultrazvok opisala prve spremembe na modih, pojasnila samopregledovanje mod in ovrgla nekaj strahov, ki so ob obolenju pogosti. Ob tem pa dodajmo, da za rakom na modih pogosto zbolijo tudi starejši moški. Kar polovica vseh bolnikov v Sloveniji je namreč starejših od 34 let. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: Flavio Silva/ Flickr, cc
Ko odpovedo ledvice, sta na voljo dve možnosti: presaditev organa in zdravljenje z dializo. O slednji se je Iztok Konc pogovarjal z doc. dr. Robertom Ekartom iz Univerzitetnega kliničnega centra v Mariboru. Dr. Ekart je s sodelavci spremljal tako fizično kot tudi psihično stanje pacientov na dializi. Znano je namreč, da dolgotrajno zdravljenje z dializo, ki je ob kronični ledvični odpovedi nujno, bolnike bremeni in tudi izčrpa. Kako zdravljenje z dializo poseže v vsakdan bolnikov, boste slišali v oddaji Ultrazvok. Foto: Jim Forest/ Flickr, cc
Ob heteroseksualnosti, homoseksualnosti in biseksualnosti kot spolna usmeritev obstaja tudi aseksualnost. » Spominjam se, da mi je beseda aseksualnost takoj zbudila zanimanje, ki pa me je hitro minilo, ko sem prebrala, da so aseksualci najnesrečnejši in najbolj osamljeni ljudje od vseh navedenih usmerjenosti,« se spominja 56 letna ženska trenutka, ko je prvič slišala za aseksualnost. Danes je najbolj razširjena razlaga, da je aseksualna oseba, ki ne čuti spolne privlačnosti. Najpreprostejša razlaga pa pravi, da je to nekdo, ki ga seks ne zanima. Izkušnje aseksualnih oseb je za svoje diplomsko delo zbrala diplomirana etnologinja in kulturna antropologinja Tanja Kovačič, ki bo gostja oddaje Ultrazvok. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Herz Ass/ Dennis Skley/ Flickr, cc. Aseksualci so si izbrali nekaj simbolov, med njimi sta najbolj prepoznavna srčev in pikov as.
Legenda o opatijskem wellnessu se je začela z odkritjem zdravilnega delovanja vetrov, zaradi katerih je zrak deviško čist in izdatno obogaten z morskim aerosolom. V začetku svojega turističnega razvoja je Opatija slovela predvsem kot zimsko zdravilišče za elitne obiskovalce, danes to tradicijo nadaljuje z bogato ponudbo zdravstvenega in wellness turizma ter v talasoterapiji. Grška beseda thalassoterapia se nanaša na uporaba morske vode, blata, peska in trav ter alg v zdravstvene in lepotilne namene. Thalassotherapia Opatija pa je specializirana klinika za zdravljenje, rehabilitacijo in preventivo bolezni srca in ožilja, v sklopu katere je sodobni Thallasso Wellness Center. Več o kliniki in njenem delovanju boste izvedeli v tokratni oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravila Nadia Petauer.
Neveljaven email naslov