Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Uspeh slovenskih znanstvenikov.
Rezultati kažejo, da ni znanstvenega problema, ki ga prof. ddr. Boris Turk z Instituta Jožef Stefan in njegovi sodelavci ne bi znali rešiti. Nov sistem, ki ga preučujejo in razvijajo, bo v prihodnje omogočil hitro in natančno diagnostiko rakavih obolenj ter pomembno izboljšal učinkovitost kemoterapije.
Zdravljenje raka je med najhitreje napredujočimi področji sodobne medicine. Danes tako že poznamo številna zdravila. Žal pa je njihova uporaba, tako sogovornik z Instituta Jožef Stefan, velikokrat omejena, saj je količina zdravila, ki prispe do tumorja, pogosto premajhna, da bi bila zares učinkovita. Zato strokovnjaki razvijajo dostavni sistem, ki bo omogočil ciljano dostavo zdravilne učinkovine do njene tarče – do rakavih celic.
To bo izboljšalo življenja naših otrok in vnukov. Njim bo bolje! (prof. dr. Boris Turk)
Da bi bolje razumeli, kam so bila usmerjena razmišljanja dr. Turka in njegovih sodelavcev, ko so razvijali novo strategijo za učinkovitejšo in bolniku prijaznejšo kemoterapijo, pojdimo na sam začetek.
Znanstveniki so z raziskavami posegli na nivo celice – v središču njihovega proučevanja so se znašli celični organeli, imenovani lizosomi, in encim katepsin B. Lizosomi delujejo kot kompostnik in reciklirajo snovi. Za to pa potrebujejo tako imenovane hidrolitične encime – med njimi je tudi katepsin B.
Encim katepsin B, ki se izraža na membrani rakastih celic, izločajo pa ga tudi imunske celice, ki pridejo v bližino tumorja, lahko pa tudi vnetja, je skupina dr. Turka uporabila kot tarčo. Posebnost novega pristopa je v tem, da ga uporabljajo kot tarčo za dostavo zdravil in kontrastnega sredstva za diagnostiko, ne pa kot tarčo za zdravljenje bolezni, kot je bilo običajno.
Za zdaj torej dobro kaže! Potrebno pa je še nadaljnje preverjanje postopka in klinične študije, ki bodo njegovo uporabnost ter učinkovitost potrdile tudi pri diagnosticiranju in zdravljenju rakavih ter vnetnih obolenj pri ljudeh.
911 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Uspeh slovenskih znanstvenikov.
Rezultati kažejo, da ni znanstvenega problema, ki ga prof. ddr. Boris Turk z Instituta Jožef Stefan in njegovi sodelavci ne bi znali rešiti. Nov sistem, ki ga preučujejo in razvijajo, bo v prihodnje omogočil hitro in natančno diagnostiko rakavih obolenj ter pomembno izboljšal učinkovitost kemoterapije.
Zdravljenje raka je med najhitreje napredujočimi področji sodobne medicine. Danes tako že poznamo številna zdravila. Žal pa je njihova uporaba, tako sogovornik z Instituta Jožef Stefan, velikokrat omejena, saj je količina zdravila, ki prispe do tumorja, pogosto premajhna, da bi bila zares učinkovita. Zato strokovnjaki razvijajo dostavni sistem, ki bo omogočil ciljano dostavo zdravilne učinkovine do njene tarče – do rakavih celic.
To bo izboljšalo življenja naših otrok in vnukov. Njim bo bolje! (prof. dr. Boris Turk)
Da bi bolje razumeli, kam so bila usmerjena razmišljanja dr. Turka in njegovih sodelavcev, ko so razvijali novo strategijo za učinkovitejšo in bolniku prijaznejšo kemoterapijo, pojdimo na sam začetek.
Znanstveniki so z raziskavami posegli na nivo celice – v središču njihovega proučevanja so se znašli celični organeli, imenovani lizosomi, in encim katepsin B. Lizosomi delujejo kot kompostnik in reciklirajo snovi. Za to pa potrebujejo tako imenovane hidrolitične encime – med njimi je tudi katepsin B.
Encim katepsin B, ki se izraža na membrani rakastih celic, izločajo pa ga tudi imunske celice, ki pridejo v bližino tumorja, lahko pa tudi vnetja, je skupina dr. Turka uporabila kot tarčo. Posebnost novega pristopa je v tem, da ga uporabljajo kot tarčo za dostavo zdravil in kontrastnega sredstva za diagnostiko, ne pa kot tarčo za zdravljenje bolezni, kot je bilo običajno.
Za zdaj torej dobro kaže! Potrebno pa je še nadaljnje preverjanje postopka in klinične študije, ki bodo njegovo uporabnost ter učinkovitost potrdile tudi pri diagnosticiranju in zdravljenju rakavih ter vnetnih obolenj pri ljudeh.
Kljub drugačnemu prepričanju so znaki in simptomi celiakije zelo raznoliki
Kdaj na kolonoskopijo? Kako naj se pripravim? Kaj pa bolečina?
Kirurg Janez Svet operira enega do dva bolnika z žolčnimi kamni na dan
Na prvem mestu so vitamini. Med obogatenimi živili pa prebivalci največkrat sežejo po tistih s probiotiki
Kaj storiti? Nasvet inženirke živilske tehnologije
Ali je pred Evropo in Slovenijo nov velik val epidemije? Kakšno nevarnost pomeni eksplozija okužb na Kitajskem?
V dveh letih odkrili kar dvakrat, celo trikrat več otrok s kroničnimi črevesnimi boleznimi
Prejemnika letošnjih velikih Krkinih nagrad za raziskovalno delo
Sladkorna bolezen: Celice trebušne slinavke komunicirajo s pomočjo kalcija
O stanju na intenzivnem covidnem oddelku v Mariboru
Radiolog Igor Požek s Klinike Golnik opozarja na posebnosti nekaterih pljučnic
V izolski bolnišnici se z relativno novim posegom lotijo tudi največjih trebušnih kil
Dr. Primož Rožman: Postarajo se namreč matične celice, ki sicer generirajo armado celic tako prirojenega kot tudi pridobljenega imunskega sistema
Pri starejših od petdeset let je najbolj izraženo čustvo v povezavi s cepljenjem upanje, pri mlajših pa dvom
Hitra in manj invazivna zamenjava okvarjene mitralne srčne zaklopke
Priznani imunolog o dolgem covidu, cepljenju in cepivih proti covidu
S sinteznim biologom o zadnjih študijah in podatkih
V Mariboru o nekaterih novostih s področja nevrologije
Panična motnja je pogostejša pri mlajših odraslih do tridesetega leta starosti in pri ženskah
Neveljaven email naslov