Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Če govorimo o kulinarični tradiciji Primorske in Notranjske, ne moremo mimo kolerabe in krompirja. To sta sestavini, ki sta bili, vsaj nekoč, v teh krajih najbolj v ospredju. Poznate recimo eno najznačilnejših jedi, ki se imenuje kavla oziroma kavra?
Kulinarika Primorsko-notranjske regije temelji na zelju, fižolu, kolerabi in krompirju
Kulinarika Primorsko-notranjske statistične regije temelji predvsem na sestavljankah oziroma jedeh iz krompirja, fižola, zelja, repe in seveda kolerabe. Prav zato v teh krajih dobro poznajo bloško kavlo oziroma kavro ali trojko, kot tudi imenujejo to gosto enolončnico, pove Miha Mlakar, gostinec iz Loške doline.
"Krompir olupimo in narežemo na kocke, prav tako korenje in kolerabo. Posebej skuhamo rjav fižol, dodamo sol in kumino, praženo čebulo in česen ter ocvirke, ki so zelo krasna »začimba« pri nas. Dlje kot se kuha, boljše je. Potem pa še pujsek nastopi in smo zmagal."
Da so prav jedi na žlico dobrodošle, ker so preproste ter obenem hranljive in nasitne, so se v teh krajih hitro naučili, dodaja Rihard Baša, kuhar iz Ilirske Bistrice.
"Tukaj je bilo vse pogojeno z načinom kmetovanja. Veliko se je gozdarilo, zato so jedi enostavne in prehransko popolne. Ker so hrano po navadi vzeli v gozd, kjer so ostali en teden ali 10 dni."
Če govorimo o kulinarični tradiciji Primorske in Notranjske, ne moremo mimo kolerabe in krompirja. To sta sestavini, ki sta bili, vsaj nekoč, v teh krajih najbolj v ospredju. Poznate recimo eno najznačilnejših jedi, ki se imenuje kavla oziroma kavra?
Kulinarika Primorsko-notranjske regije temelji na zelju, fižolu, kolerabi in krompirju
Kulinarika Primorsko-notranjske statistične regije temelji predvsem na sestavljankah oziroma jedeh iz krompirja, fižola, zelja, repe in seveda kolerabe. Prav zato v teh krajih dobro poznajo bloško kavlo oziroma kavro ali trojko, kot tudi imenujejo to gosto enolončnico, pove Miha Mlakar, gostinec iz Loške doline.
"Krompir olupimo in narežemo na kocke, prav tako korenje in kolerabo. Posebej skuhamo rjav fižol, dodamo sol in kumino, praženo čebulo in česen ter ocvirke, ki so zelo krasna »začimba« pri nas. Dlje kot se kuha, boljše je. Potem pa še pujsek nastopi in smo zmagal."
Da so prav jedi na žlico dobrodošle, ker so preproste ter obenem hranljive in nasitne, so se v teh krajih hitro naučili, dodaja Rihard Baša, kuhar iz Ilirske Bistrice.
"Tukaj je bilo vse pogojeno z načinom kmetovanja. Veliko se je gozdarilo, zato so jedi enostavne in prehransko popolne. Ker so hrano po navadi vzeli v gozd, kjer so ostali en teden ali 10 dni."
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov