Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zapornice in zaporniki se pripravljajo na prostost in na vračanje v družbo od prvega dne, ko pridejo v zapor. Delo, obravnave, izobraževanje, aktivnosti, ki jih imajo obsojenci med prestajanjem kazni, so del priprave na življenje po odpustu.
Kako lahko ljudem v zaporu in pri vrnitvi na prostost pomaga Dobra roka, navdihujoč izdelek, ki v sebi skriva zgodbo ponovne priložnosti
Zapornice in zaporniki se pripravljajo na prostost in na vračanje v družbo od prvega dne, ko pridejo v zapor. Delo, obravnave, izobraževanje, aktivnosti, ki jih imajo obsojenci med prestajanjem kazni, so del priprave na življenje po odpustu.
”Gre za kompleksen proces. Vsaka oseba, ki pride v zapor, s seboj prinese zelo veliko prtljage.” – Lucija Božikov, vodja sektorja za tretma na Upravi za izvrševanje kazenskih sankcij
Zunaj zapora je veliko okoliščin ali dejavnikov, ki vplivajo na to, ali bo nekdo ponovil kaznivo dejanje ali ne, poudarja Lucija Božikov: ”Naš trud je usmerjen v to, da se vsakega posameznika opogumlja, da krepimo njegove socialne veščine in samopodobo. Socialna mreža obsojenca je izjemnega pomena, zapor kot institucija mora ohranjati čim večjo socialno mrežo, dopuščati, da ima obsojenec čim več stikov s svetom zunaj zapora.” Ko sogovornica omenja alternativne možnosti za lažje vključevanje zapornikov v družbo, izpostavlja stanovanjske skupine, ker v njih ljudje po prestani kazni lažje zaživijo: ”Ko so zunaj, nekateri še vedno pokličejo v zapor, ko se želijo z nekom pogovoriti …“
Pred dobrim mesecem sta Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij in Ministrstvo za upravo (kot del projekta Inovativen.si) razpisali natečaj, s katerim so iskali idejno zasnovo za promocijski izdelek, ki bi bil v več smislih povezan z lažjim vključevanjem zapornikov nazaj v družbo. Zmagovalec natečaja je arhitekt Peter Bulovec z idejno zasnovo senzorične igrače Dobra roka in s sloganom Igri dajemo smisel. ”Postavil sem se v vlogo zapornika, si zamislil njegove težave, težko zaposljivost, socialno izoliranost … Razmišljal sem o psiholoških težavah, s katerimi se soočajo zaporniki. Počutijo se zapostavljeni, nekoristni, izobčeni, zato se mi je zdelo, da se morajo s tem izdelkom zaporniki počasi počutiti vključene. Ko o tem razmišljaš, ugotoviš, da je delo morda celo pomembnejše od produkta.“
“Raziskoval sem, kaj je pri delu terapevtsko. Ročno delo pomirja, spodbuja ustvarjalnost. Pomembno je tudi delo z naravnimi materiali. Sam delovni proces je ključen v tem projektu.” – Peter Bulovec
Peter Bulovec: ''Dobra roka lahko predstavlja dobro roko zapornika, dobro roko družbe, dobro roko otroka, ki se igra z igračo.''
“Izdelek ima terapevtsko vrednost, ko ima človek občutek, da dela nekaj dobrega,” razlaga Peter, ki se že veseli, da se bo njegova ideja uresničila. Jože Podržaj, generalni direktor Uprave RS za izvrševanje kazenskih sankcij, je povedal, da bodo najprej začeli izdelovati Dobro roko v enem izmed zaporov kot pilotni projekt, če bo uspešen, pa bodo proizvodnjo razširili na čim več lokacij: ‘‘Od tega si obetamo dobre rezultate,” pravi Podržaj, ki še dodaja: ”Znotraj zaporskega sistema se vse bolj uveljavlja tretmajska usmeritev, ki temelji na tem, da se spodbuja in opolnomoči dobro v človeku.”
1266 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Zapornice in zaporniki se pripravljajo na prostost in na vračanje v družbo od prvega dne, ko pridejo v zapor. Delo, obravnave, izobraževanje, aktivnosti, ki jih imajo obsojenci med prestajanjem kazni, so del priprave na življenje po odpustu.
Kako lahko ljudem v zaporu in pri vrnitvi na prostost pomaga Dobra roka, navdihujoč izdelek, ki v sebi skriva zgodbo ponovne priložnosti
Zapornice in zaporniki se pripravljajo na prostost in na vračanje v družbo od prvega dne, ko pridejo v zapor. Delo, obravnave, izobraževanje, aktivnosti, ki jih imajo obsojenci med prestajanjem kazni, so del priprave na življenje po odpustu.
”Gre za kompleksen proces. Vsaka oseba, ki pride v zapor, s seboj prinese zelo veliko prtljage.” – Lucija Božikov, vodja sektorja za tretma na Upravi za izvrševanje kazenskih sankcij
Zunaj zapora je veliko okoliščin ali dejavnikov, ki vplivajo na to, ali bo nekdo ponovil kaznivo dejanje ali ne, poudarja Lucija Božikov: ”Naš trud je usmerjen v to, da se vsakega posameznika opogumlja, da krepimo njegove socialne veščine in samopodobo. Socialna mreža obsojenca je izjemnega pomena, zapor kot institucija mora ohranjati čim večjo socialno mrežo, dopuščati, da ima obsojenec čim več stikov s svetom zunaj zapora.” Ko sogovornica omenja alternativne možnosti za lažje vključevanje zapornikov v družbo, izpostavlja stanovanjske skupine, ker v njih ljudje po prestani kazni lažje zaživijo: ”Ko so zunaj, nekateri še vedno pokličejo v zapor, ko se želijo z nekom pogovoriti …“
Pred dobrim mesecem sta Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij in Ministrstvo za upravo (kot del projekta Inovativen.si) razpisali natečaj, s katerim so iskali idejno zasnovo za promocijski izdelek, ki bi bil v več smislih povezan z lažjim vključevanjem zapornikov nazaj v družbo. Zmagovalec natečaja je arhitekt Peter Bulovec z idejno zasnovo senzorične igrače Dobra roka in s sloganom Igri dajemo smisel. ”Postavil sem se v vlogo zapornika, si zamislil njegove težave, težko zaposljivost, socialno izoliranost … Razmišljal sem o psiholoških težavah, s katerimi se soočajo zaporniki. Počutijo se zapostavljeni, nekoristni, izobčeni, zato se mi je zdelo, da se morajo s tem izdelkom zaporniki počasi počutiti vključene. Ko o tem razmišljaš, ugotoviš, da je delo morda celo pomembnejše od produkta.“
“Raziskoval sem, kaj je pri delu terapevtsko. Ročno delo pomirja, spodbuja ustvarjalnost. Pomembno je tudi delo z naravnimi materiali. Sam delovni proces je ključen v tem projektu.” – Peter Bulovec
Peter Bulovec: ''Dobra roka lahko predstavlja dobro roko zapornika, dobro roko družbe, dobro roko otroka, ki se igra z igračo.''
“Izdelek ima terapevtsko vrednost, ko ima človek občutek, da dela nekaj dobrega,” razlaga Peter, ki se že veseli, da se bo njegova ideja uresničila. Jože Podržaj, generalni direktor Uprave RS za izvrševanje kazenskih sankcij, je povedal, da bodo najprej začeli izdelovati Dobro roko v enem izmed zaporov kot pilotni projekt, če bo uspešen, pa bodo proizvodnjo razširili na čim več lokacij: ‘‘Od tega si obetamo dobre rezultate,” pravi Podržaj, ki še dodaja: ”Znotraj zaporskega sistema se vse bolj uveljavlja tretmajska usmeritev, ki temelji na tem, da se spodbuja in opolnomoči dobro v človeku.”
Če se je hrana od leta 2019 podražila za polovico, se poraja vprašanje, če so te podražitve res samo posledica velikega dviga cen energentov. V dananšnjem Vročem mikrofonu preverjamo, kakšna je pri dvigu cen perspektiva velikih in malih trgovcev ter ministrstva za kmetijstvo. Ugotavljamo, če na inflacijo vpliva tudi prodaja domačih proizvajalcev hrane tujim lastnikom.
Dmytro Khorkin je član upravljavskega sveta javne radiotelevizije, generalni producent ukrajinskega radia, bil je osrednji voditelj živega televizijskega in radijskega programa v prvih dneh vojne, ko so združili vse javne in zasebne televizijske ter radijske postaje ter 24 ur na dan oddajali iz zaklonišča. Je tudi priljubljen radijski voditelj in znan glas uradnih dogodkov v Ukrajini. V intervjuju je govoril o vlogi medijev v vojni, oddajanju iz zaklonišča, propagandi, referendumih in nenazadnje spreminjanju imen ulic, ki so prej nosila imena ruskih velikanov. Prejšnji teden, torej še pred včerajšnjo obsežno rusko ofenzivo na ozemlju celotne Ukrajine, se je z njim pogovarjal Tadej Košmrlj .
Kurjenje v neučinkovitih kurilnih napravah je glavni vir onesnaževanja z delci v zimskem času.
V zadnjih letih se je političen prostor v Evropi nekako vrtel predvsem okoli reakcij na pandemijo kovida. Takrat je marsikatera država pokazala tudi svoj obraz, kako se loteva izrednih razmer. Nekatere so k temu pristopale bolj avtoritarno, druge manj. Zdaj je na sporedu vojna v Ukrajini in posledično odnosi z Rusijo ter energetska kriza. V tem času so se vzpostavile in tudi porušile določene sile in zavezništva v Evropi. Tudi slovenska nova vlada je obljubila, da bo vodila politiko proti jedrni Evropi. Medtem so v nekaterih evropskih državah potekale tudi volitve. Na Madžarskem še vedno vlada Orban, v Franciji se je na oblasti obdržal Makron. V Veliki Britaniji se je zamenjal vrh vlade. Nato pa so prišle tudi volitve v Italiji - ki se zdi, kot da so kar presenetile celotno Evropo. Pa so te volitve res tako zelo presenetile? Gosta Vročega mikrofona sta: prof. Bojan Bugarič, Univerza v Sheffieldu, in Martin Hergouth, revija Razpotja.
Nov vršilec dolžnosti glavnega inšpektorja za delo Luka Lukić napoveduje bistveno spremembo metode dela do zdaj pogosto neučinkovite in kadrovsko podhranjene inšpekcije, ki bo temeljila na jasnih prioritetah. Kako se bo v krizi inšpektorat lotil najbolj problematičnih področij in podjetij ter na kak način bo preprečeval in kaznoval anomalije, kot je pereče omejevanje sindikalnega delovanja? Izpostavljamo tudi konkreten primer kršitev delavskih pravic v tujih podjetjih, ki delajo na velikih gradbenih projektih v Sloveniji.
Prav v teh dneh po domovih marsikje že zaganjajo peči in odpirajo radiatorje, ob tem pa se številnih polašča strah pred previsokimi stroški. Energetski strokovnjaki pritrjujejo, da je pred nami turbulentna jesen, razmere so kaotične in napovedi, kako bo čez mesec ali dva, so negotove. A kljub temu lahko preverimo, po kakšnih osnovnih ukrepih lahko posežemo doma, da bomo energetsko varčnejši, in kaj pomenijo vladni ukrepi za zmanjševanje energetske draginje: kdo si lahko obeta najdražje položnice in kdo celo prihranke? Pozabili nismo niti na okoljevarstveno vprašanje: zaradi varčevanja bo v peči romalo marsikaj, kar utegne močno onesnažiti zrak.
Kako se racionalno vesti v obdobju draginje in ali se prebivalci Slovenije spet pogosteje odpravljajo po nakupe čez mejo?
Družba Slovenski državni gozdovi je podjetje v lasti Republike Slovenije. Gospodarijo in skrbijo za približno 20 odstotkov vseh slovenskih gozdov, med strateškimi cilji, ki jim sledijo, pa je tudi dobičkonosno gospodarjenje. To v praksi pomeni, da optimizirajo prodajne cene ter razvijajo lastne kapacitete sečnje in transporta. V njihovi ponudbi storitev fizičnim osebam je med drugim tudi možnost nakupa lesa za kurjavo. V času pred kurilno sezono, ko so cene vseh energentov poskočile in ko se je povpraševanje povečalo, nas je poklical poslušalec, ki pri družbi Slovenski državni gozdovi naroča in kupuje drva že vrsto let. Opozoril nas je, da so prodajo ustavili in da naročil ne sprejemajo več. Zato smo se prejšnji teden zapeljali v Kočevje in to tudi preverili.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Z Robertom D. Kaplanom, novinarjem in politologom, ki ga je ameriška revija Foreign Policy dvakrat uvrstila med najpomembnejših sto mislecev sveta, se je Andrej Stopar pogovarjal o njegovi najnovejši knjigi Jadran, o Sloveniji, Balkanu, Ukrajini, Rusiji in seveda o ameriških interesih.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Plačevanje, vsakodnevno izkušnjo nas vseh, si vsak predstavlja in privošči po svoje
Vsak lahko postane žrtev predsodkov in diskriminacije. Tudi tisti, ki napadajo, temu ne morejo ubežati.
Med ukrepi proti epidemiji se je povečalo število staršev, ki so se za svoje otroke odločili za šolanje na domu ali na daljavo. Ob tem se odpirajo številna vprašanja tako o takem načinu šolanja kot o samem izobraževalnem sistemu.
24. avgust 2022, dan ukrajinske neodvisnosti in pol leta od začetka večje ruske agresije na Ukrajino. Ukrajinci pravijo, da dejanska vojna na njihovih tleh poteka že od aneksije Krima leta 2014. Po podatkih Združenih narodov je v tej vojni v zadnjih šestih mesecih življenje izgubilo 5500 civilistov, iz Ukrajine je zbežalo več kot 6,6 milijona ljudi, še sedem milijonov pa jih je notranje razseljenih. Buča, Irpin, Mariupol in številna druga mesta so postala znana po vsem svetu po ruskih vojnih zločinih. Medtem ruska propaganda ne pojenja, kvečjemu ravno obratno, se zdi, da se je s sankcijami še dodatno okrepila. Tako kot ne pojenja vojna, ampak postaja vojna izčrpavanja pravijo nekateri analitiki, ob tem pa se spreminja tudi svet.
Minuli teden so pri Slovenskem združenju za požarno varstvo in Zavodu za gradbeništvo Slovenije organizirali seminar na temo “Požar ne pozna dopusta - izzivi pri načrtovanju in gašenju stavb”. Med predavatelji je bil tudi vrhunski strokovnjak za požarno varnost José Torero, ki je sodeloval pri preiskovanju večjih požarov zadnjih desetletij, kot so zrušitev Svetovnega trgovskega centra, požar v zgodovinski stavbi Notre Dame in požar londonske stolpnice Grenfell Tower. Izpostavil je aktualne težave s katerimi se pri načrtovanju in gradnji stavb srečujejo inženirji, pri gašenju požarov pa predvsem gasilci.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Gasilci smo za občino, kakor koli nas trepljajo po rami, nebodigatreba, dokler je mir. V zadnjih tednih se je znova izkazalo, da ko je treba pomagati, znamo stopiti skupaj. Pripadniki sil za zaščito in reševanje, od civilne zaščite, policije, vojske in prostovoljci, predvsem pa gasilci, so bili tisti, ki so se zapisali v pomoči na Krasu. Ob požaru pa je bila precej pozornosti javnosti deležna tudi tema financiranja prostovoljnega gasilstva.
Gostja v studiu je dolgoletna IBCLC-svetovalka za dojenje Alenka Benedik: kakšna je zdaj dostopna sistemska podpora ter kakšna podpora neformalnih in nevladnih skupin?
Neveljaven email naslov