Suggerimenti
Nessun risultato trovato.
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Nessun risultato trovato.
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
Risultati della ricerca
1071 epizod
V slabi uri skušamo razgrniti najrazličnejša polja vednosti, da bi izrisali sicer fragmentarno in protislovno, pa vendar, kolikor je le mogoče, celovito podobo planeta, na katerem živimo. Povezujemo glas astronomije z glasom arheologije, glas naravoslovja z glasovi umetnosti, ekonomije, zgodovine, religije ali politike.
07.01.2016
Pripoved o minulih letih je najstarejše ohranjeno besedilo, ki govori o srednjeveški zgodovini vzhodnoslovanskega prostora. Najbrž nič kaj presenetljivo, se na preteklost, popisano v tej kroniki, danes sklicujejo tako ruski kakor beloruski in ukrajinski nacionalisti in si jo skušajo prisvojiti za potrebe današnjega geopolitičnega trenutka. V tej luči se z vso ostrino postavlja vprašanje, ali je Kijevska Rusija, najstarejša vzhodnoslovanska državna tvorba, katere nastanek popisuje prav Pripoved o minulih letih, pravzaprav predhodnica Rusije ali Ukrajine. Toda kronisti, ki so v 12. stoletju pisali Pripoved o minulih letih, si seveda niso belil las s takimi vprašanji. Zanimale so jih čisto druge stvari. Kaj torej izvemo o preteklosti prostora med Karpati in Volgo, med Črnim in Baltskim morjem, če je ne beremo skozi nacionalistično izkrivljena očala? – Odgovor na to vprašanje smo v tokratnih Glasovih svetov. Gostje pred mikrofonom so bili dr. Blaž Podlesnik, predavatelj na Oddelku za slavistiko ljubljanske Filozofske fakultete, Aljaž Glaser, ki je Pripoved o minulih letih prevedel v slovenščino, in zgodovinar Simon Malmemvall, ki je slovenski izdaji te kronike pripisal spremno študijo. Oddajo je pripravil Goran Dekleva.
24.12.2015
Zdi se, da je množičen prihod beguncev v Evropo sprožil pri ljudeh skrajne odzive. Na eni strani strah, sovražnost in odpor, na drugi pa sočutje, ljubezen in pripravljenost pomagati. Zato bomo v tokratni oddaji Glasovi svetov iskali izvore altruizma. Od kod izvira altruistično vedenje, kako pomembna je zanj empatija, kaj se dogaja v naših možganih, kako pomemben je altruizem za družbo in za preživetje človeške vrste? Pripravlja Urška Henigman. Sogovorniki: nevrolog Zvezdan Pirtošek, sociologinja Srna Mandić in psihologa Andreja Avsec ter Robert Masten.
17.12.2015
V tokratni oddaji, ki jo enkrat na mesec pripravljamo Radio TRST A, slovenski program ORF v Celovcu in Program Ars v Ljubljani, soočamo izkušnje in izzive vzdržnega pridelovanja hrane. Dolgoročna strateška opredelitev lokalne samooskrbe s hrano v dokumentih EU v treh državnih okoljih ljudi postavlja pred različne izzive. O tem z gosti: Peter Krištof, glavni koordinator čezmejnega sodelovanja s Slovenijo v Koroški kmetijski in gozdarski zbornici, Štefan Dežman, član Združenja ekoloških kmetov Gorenjske, Franc Šolar, svetovalec za ekološko kmetijstvo s KGZ Kranj, Franc Fabec, predsednik Kmečke zveze, sekcije tržaške trgovinske zbornice, in Sergij Stancich, ki se je z družino pred dobrim desetletjem iz Trsta preselil v bližino Komna in se tam začel ukvarjati z biodinamičnim kmetijstvom. Povezuje Goran Tenze.
10.12.2015
V Parizu se bo v petek zaključila podnebna konferenca Združenih narodov, ki bo po pričakovanjih vendarle prinesla dogovor na svetovni ravni glede konkretnih korakov pri reševanju krize, ki jo predstavljajo podnebne spremembe. Znanstveniki nas sicer o resnosti le-teh opozarjajo že desetletja, toda šele prav v zadnjem času njihove posledice vse bolj jasno čutimo tudi na svoji koži. Vprašanje pa je, kako učinkovit bo dejansko podnebni dogovor. V knjigi To vse spremeni: kapitalizem proti podnebju kanadska avtorica Naomi Klein postavi tezo, da učinkovitemu odzivu na podnebne spremembe na poti stoji globalni kapitalizem, ki zaradi svoje potrebe po nenehni rasti ni zainteresiran za dejansko spopadanje s podnebnimi spremembami. O naši skupni podnebni prihodnosti smo se pred začetkom Pariške konference pogovarjali z ekonomistom Bogomirjem Kovačem, klimatologinjo Lučko Kajfež Bogataj in s filozofom Luko Omladičem. Foto: Jay Mantri, CC0
03.12.2015
Bližnjevzhodni konflikt si bomo ogledali iz perspektive nekdanjega novinarja, diplomata in avtorja več knjig, Zlatka Dizdarevića, ki se že 35 let ukvarja z razmerami na Bližnjem vzhodu. Bil je dopisnik sarajevskega Oslobođenja iz Egipta, Sirije in Jordanije, pozneje pa tudi bosanski veleposlanik v državah na tem območju. O tem, v čigavem imenu se vojskujejo današnje vojne, kdo stoji v ozadju in kako se nam mednarodna ureditev naglo spreminja pred očmi, se je z njim pogovarjala Cirila Štuber. Foto: Heinrich-Böll-Stiftung, Flickr
26.11.2015
Od Valentina Vodnika pa tako rekoč do včeraj, ko so še ustvarjali Ivan Minatti, Tone Pavček in Kajetan Kovič, smo na Slovenskem vselej imeli pesnike, ki so znali z nekaj dobro merjenimi verzi vzburkati misli in čustva najširših krogov bralk in bralcev. Prešeren nas je, denimo, pretresel s spoznanjem, da je življenje ječa in čas v nji rabelj hudi; z Župančičem smo lahkih nog hodili po zemlji naši in pili nje prelesti; s pomočjo Kosovela smo iznenada razumeli, da je zlato pravzaprav gnoj in gnoj zlato; s Kajuhom smo neskončno nežno odlomili en sam, bel in dehteč češnjev cvet; ob Pavčku smo teži krvave zgodovine navkljub uvideli, da je dejansko vsak človek zase svet, čuden, svetal in lep; no, Minatti pa nam je čisto preprosto položil na srce, da nekoga pač moramo imeti radi. Tako torej naši starejši mojstri. Kaj pa danes? – V slovenskem jeziku ta hip sicer ustvarja lepo število avtoric in avtorjev, pa vendar se zdi, da njihova besedila ne najdejo prav zlahka svoje poti med bralke in bralce. Koliko ljudi pravzaprav nosi s seboj kak verz Mete Kušar ali Miklavža Komelja (če si pomagamo z letošnjima prejemnikoma Veronikine oziroma Jenkove nagrade, to je, naših osrednjih priznanj za poezijo)? Je torej sodobna pesniška produkcija namenjena kvečjemu peščici poznavalcev, sladokuscev in zanesenjakov, medtem ko naj ključne gradnike, s pomočjo katerih lahko slovensko govoreča skupnost oblikuje svoj kulturni imaginarij, svojo simbolno linguo franco, priskrbi kaka druga umetnostna ali celo neumetnostna praksa? – Odgovore na to vprašanje smo iskali v tokratnih Glasovih svetov. Pri tem nam so nam bili v pomoč naši gostje - urednik in prevajalec Aleš Berger, pesnica in soorganizatorka projekta Mlade Rime Veronika Dintinjana, literarni kritik in urednik revije Mentor Aljoša Harlamov ter literarna znanstvenica, predavateljica na ljubljanski Filozofska fakulteti, dr. Irena Novak Popov. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Wikimedia Commons
19.11.2015
PROMOCIJA SLOVENSKE KULTURE ZUNAJ DRŽAVE V tokratni oddaji, enkrat na mesec jo pripravljamo Radio TRST A, slovenski program ORF v Celovcu in Program Ars v Ljubljani govorimo o pomenu medkulturnega sodelovanja na narodnostno mešanem območju, in o promociji slovenske kulture tam, kjer sobivata dva naroda. Beseda bo tekla tudi o promociji slovenskega jezika in kulture preko književnosti in o tem, kako so lahko literarni prevajalci povezovalci različnih kulturnih in jezikovnih stvarnosti. Gosta v Trstu sta Igor Tuta, deželni predsednik Zveze slovenskih kulturnih društev v Italiji in Veronika Brecelj, profesorica na Liceju »France Prešeren« v Trstu in literarna prevajalka, v Celovcu pa Janko Malle, poslovodja Slovenske prosvetne zveze in Hanzi Filipič, glavni urednik Mohorjeve založbe v Celovcu. Gostja Programa Ars pa je Barbara Koželj-Podlogar, kulturni ataše na Veleposlaništvu RS v Avstriji in vodja SKICA, slovenskega kulturnega centra na Dunaju. Iz tržaškega studia pogovor povezuje Ines Škabar.
12.11.2015
Slovensko sociološko društvo obeležuje 50-letnico delovanja. Ta jubilej je primerna priložnost za pogled v preteklost in oceno zdajšnjega stanja ter tudi razmislek o tem, kakšna naj bo vloga sociologije v družbi v prihodnje. Sociologija je bila vodilna družboslovna znanost, saj je ne le raziskovala družbene fenomene, temveč je v družbo tudi dejavno posegala. Rezultati socioloških raziskav niso le pokazali na probleme, temveč so bili pogosto osnova za spremembe, za odpravljanje težav in ustvarjanje boljše družbe, pravičnejšega sveta. Je to še vedno vloga sociologije kot znanosti? Ali se sociologi in sociologinje ukvarjajo z aktualnimi in relevantnimi spremembami v družbi? Kakšna naj bo vloga sociologije v 21-em stoletju? O vsem tem se je Urška Henigman pogovarjala s predsednico Slovenskega sociološkega društva doktorico Milico Antić Gaber in raziskovalko doktorico Bojano Lobe. Foto: Mehran Heidarzadeh/flickr
29.10.2015
Kljubujejo izjemno nizkim temperaturam, suši, radioaktivnemu sevanju in visokim koncentracijam soli. Ne le bakterije, viruse in druge enostavne oblike življenja; zdaj raziskovalci v okoljih z ekstremnimi življenjskimi pogoji odkrivajo tudi nekatere vrste gliv, ki jih uvrščamo med kompleksnejše organizme. Njihov življenjski prostor so ledeniki in rudniki soli, najdemo jih v notranjosti poškodovanega jedrskega reaktorja v Černobilu, naselile so zapuščeno vesoljsko postajo Mir. Prav zato je tudi med biologi veliko pozornost vzbudilo nedavno Nasino odkritje o obstoju tekoče slane vode na Marsu, kar bi lahko pomenilo, da je na rdečem planetu tudi življenje. Morda prav v obliki gliv!? Tudi o tem bosta v oddaji Glasovi svetov razmišljala doc. dr. Cene Gostinčar z Biotehniške fakultete v Ljubljani in prof. dr. Martin Grube z Inštituta za preučevanje rastlin Univerze v Gradcu. Z obema strokovnjakoma, ki raziskujeta življenje gliv v ekstremnih okoljih, se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: “Gliva iz rodu Aureobasidium, ki med drugim živi v ledeniškem ledu, Sečoveljskih solinah, hišnem prahu in v pomivalnih strojih, našli pa so jo tudi v stenah černobilskega reaktorja.” (Cene Gostinčar)
22.10.2015
Nacionalni odzivni center za obravnavo incidentov s področja varnosti elektronskih omrežij in informacij Si-Cert praznuje 20 let delovanja. Ob tej priložnosti so posneli dokumentarni film #hekerji.si, ki se poda v globine slovenske hekerske scene in razkriva, kdo so, zakaj vdirajo v tuje računalnike in kako so se stvari spremenile v minulih dveh desetletjih. O slovenskih hekerjih in dokumentarnem filmu #hekerji.si se bomo v tokratni oddaji pogovarjali z vodjo Si-Certa Gorazdom Božičem in režiserjem filma Blažem Završnikom. Pripravlja Urška Henigman.
15.10.2015
Integracija beguncev v okolje V tokratni oddaji, ki jo enkrat na mesec skupaj pripravljamo Radio Trst A, slovenski program ORF v Celovcu in Program Ars-3.program Radia Slovenija, govorimo o temi, ki je širša od etničnih okvirjev obmejnega prostora. Predvsem nas je zanimalo, kaj storiti s prišleki, če bodo v teh krajih ostali dlje, ali obstajajo načrti njihove vključitve, kako to izvesti, in kdo že ali naj pri tem dejavno sodeluje. Gostje: v Trstu raziskovalec migracij Aleksej Kalc, v Celovcu ravnatelj Caritas Koroška dr.Jože Marketz in učiteljica ter pisateljica Marta Polanšek, v ljubljanskem studiu pa bosta Nina Gregori, generalna direktorica DUNMN in Marko Tanasić iz svetovalnice za migrante pri sindikatu ZSSS.
08.10.2015
100 let mineva, kar je Albert Einstein objavil teorijo splošne relativnosti, eno najvplivnejših znanstvenih teorij 20. stoletja, katere vpliv sega daleč preko meja znanosti. Danes smo v vsakdanjem življenju odvisni od nje, kadarkoli se zanašamo na že kar samoumevno delovanje satelitov v naši orbiti. Toda še bolj daljnosežne so njene posledice za naše razumevanje ustroja samega vesolja. Če je resno revolucijo povzročila že 10 let zgodnejša Einsteinova teorija posebne relativnosti, ki je v neposredno soodvisnost postavila energijo in maso v eni najbolj znanih formul E=mc2, ter vpeljala koncept prostor-časa, je šla teorija splošne relativnosti še korak dlje. Prostor-čas je ukrivila in napovedala denimo obstoj črnih lukenj, ki so sicer še desetletja zatem veljale za čisto znanstveno fantastiko. Teorija relativnosti je na glavo postavila številna trdno usidrana prepričanja. Kar je prej veljalo za nesporni trdni temelj, denimo absolutni univerzalni čas, je postalo relativno. Zato se relativnostni teoriji pogosto pripisuje tudi splošna relativizacija, ki jo povzema fraza: vse je relativno. Vendar to nikakor ni poanta same relativnostne teorije. Kakšen je bil njen dejanski vpliv v teh sto letih tako v znanosti kot v družbi širše, smo preverili v oddaji Glasovi svetov. Foto: Kevin Dooley, Flickr, CC
01.10.2015
Zgodba, ki si jo o drugi svetovni vojni povečini pripovedujemo danes, je razmeroma enostavna. Šlo je za spopad med dobrimi in slabimi fanti. In če že ni vselej čisto jasno, kdo vse so bili junaki svetovnega spopada, vsaj zelo natančno vemo, komu pripada vloga zlikovca. No, v znamenitem delu Pomen druge svetovne vojne, ki je v slovenskem prevodu izšla pri založbi Sophia, pa pokojni belgijski zgodovinar, marksistični teoretik in aktivist judovskega rodu Ernest Mandel svojo pozornost namenja pogosto spregledanim, a praviloma ključnim vprašanjem, ki šele razkrivajo dejansko kompleksnost in protislovnost druge svetovne vojne. Tako se, na primer, sprašuje, kako so se med vojno razlikovali interesi Združenih držav in Velike Britanije. Zanima ga, čemu so zahodni zavezniki – Hitlerjevim pričakovanjem navkljub – videli večjo nevarnost v nemškem nacizmu kakor v sovjetskem stalinizmu? Vznemirja ga vprašanje, v kolikšni meri so izid spopada določili pogum navadnih vojakov in lucidnost generalov, v kolikšni meri pa industrijska zmogljivost v vojno vpletenih držav, njihov nadzor nad strateškimi surovinami ter, ne nazadnje, učinkovitost ameriških, sovjetskih, britanskih, japonskih in nemških birokratov, ki so morali zagotoviti kolikor je le bilo mogoče nemoteno delovanje svojih družb v času totalne vojne. – No, prav ta vprašanja smo si zastavili tudi v tokratnih Glasovih svetov, v katerih smo pred mikrofonom gostili sociologa Marka Keržana, ki je Mandelov Pomen druge svetovne vojne prevedel v slovenščino. Oddajo je pripravil Goran Dekleva.
17.09.2015
Klinična psihologinja dr. Saša Ucman se poklicno ukvarja s pomočjo in zdravljenjem oseb z motnjami hranjenja ter posameznikov, odvisnih od prepovedanih drog in alkohola. Prepričana je, da je pomemben del zdravljenja tudi psihoterapija, ki je na dolgi rok najbolj učinkovita. K njeni uspešnosti pomembno pripomore dobro poznavanje pacientov. Dr. Ucman je zato za svoje doktorsko delo opravila raziskavo, v kateri je preučevala samopodobo, samospoštovanje in čustveno inteligentnost oseb, odvisnih od alkohola in prepovedanih drog, ter oseb z motnjami hranjenja. Izsledke študije, za katere upa, da bodo v pomoč pri izpopolnjevanju terapevtskih programov, predstavlja v oddaji Glasovi svetov, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: AgustinRuz/ Flickr, cc
10.09.2015
V poznem rimskem obdobju so Rimljani za obrambo Apeninskega polotoka pred vpadi barbarov prek našega in hrvaškega ozemlja zgradili obrambni sistem, znan kot Claustra Alpium Iuliarum. Kamnite zapore, ki segajo od hrvaške Reke do Tolmina, predstavljajo največji gradbeni in vojaško-obrambni sistem na našem ozemlju. V okviru mednarodnega projekta Kamniti braniki rimskega imperija Claustra, pri katerem sodelujeta tako Slovenija kot Hrvaška, so arheologi natančno določili potek tega obrambnega zidu, ki ga v večjem delu danes prerašča rastje, opravili nove arheološke raziskave ter se lotili celostne zaščite in predstavitve tega pomembnega kulturnega spomenika. Foto:Narodni muzej Slovenije
02.09.2015
Prostozidarstvo se s slovenskega vidika lahko kaže kot pojav, značilen predvsem za veliki beli svet tam daleč zunaj. Toda zgodovinar dr. Matevž Košir je pri založbi Modrijan pred nedavnim izdal monografijo Zgodovina prostozidarstva na Slovenskem, ki že s svojim obsegom zgovorno priča, da prostozidarstvo še zdaleč ni obšlo našega prostora. V bolj ali manj trdni zvezi s to skrivnostno bratovščino so bili celo nekateri najvidnejši slovenski intelektualci oziroma umetniki osemnajstega, devetnajstega in dvajsetega stoletja, med drugim naravoslovec in mecen baron Žiga Zois, pesnik Valentin Vodnik ter slikar Ivan Vavpotič. O tej, le malo znani zgodovini framasonstva na Slovenskem se je z dr. Koširjem pogovarjal Goran Dekleva.
27.08.2015
Prostozidarstvo ni na dobrem glasu. Kako bi vendar bilo, ko pa, karikirano rečeno, nobena teorija zarote, ki da kaj nase, ne more brez podžiganja občutkov nelagodja, strahu in celo paranoje, usmerjenih zoper prostozidarje. Pogosto sta jim namreč pripisana malodane vsemogočna neformalna družbena moč in vpliv. Tako so, na primer, že ob koncu 18. stoletja bratovščino krivili za izbruh francoske revolucije. Masoni naj bi, kot hitijo zatrjevati njihovi nasprotniki, tudi imeli prste vmes, kadarkoli so se v Evropi v zadnjih dveh stoletjih na novo risale meje. Toda trezno historiografsko raziskovanje pokaže, da prostozidarji po vsem svetu vendarle nimajo enotnih političnih prepričanj oziroma svetovnonazorskih stališč, kar bi sicer pričakovali od članov organizacije, ki bi resnično hotela voditi ves svet. Povedno je namreč, da sta bila člana prostozidarskih lož tako leta 1973 ubiti čilski socialistični predsednik Salvador Allende kakor tedanji ameriški republikanski zunanji minister Henry Kissinger, moža, skratka, ki se prav gotovo nista strinjala o skoraj ničemer. Kaj torej dejansko povezuje ljudi, ki se včlanijo v prostozidarske lože? Kaj skušajo s svojo včlanitvijo pravzaprav doseči? In kolikšna je dejanska družbena moč prostozidarske bratovščine? – Ta in druga sorodna vprašanja smo pretresali v tokratnih Glasovih svetov. Pred mikrofonom smo gostili dr. Matevža Koširja, zgodovinarja, vodjo Sektorja za varstvo arhivskega gradiva posebnih arhivov pri Arhivu Republike Slovenije. Oddajo je pripravil Goran Dekleva.
13.08.2015
Konec druge svetovne vojne je Evropa dočakala politično razdeljena za kapitalistični Zahod in komunistični Vzhod, na obeh straneh železne zavese pa so se oblasti soočale z uničeno infrastrukturo, nedelujočim gospodarstvom in milijoni ljudi, ki so se na pogorišču svetovnega spopada znašli na robu preživetja. Kako so vlade, soočene s temi izzivi, uravnale gospodarsko politiko in kam je Evropejce nasploh in Slovence posebej vse to pripeljalo, smo preverjali v tokratnih Glasovih svetov. Gost pred mikrofonom je bil zgodovinar Žarko Lazarević, oddajo pa je pripravil Goran Dekleva. foto: Wikimedia Commons
06.08.2015
V prvi polovici dvajsetega stoletja so se za srca in razum Evropejcev spopadli trije veliki politično-ideološki sistemi – liberalna meščanska demokracija, fašizem in komunizem. V tem kontekstu je bilo slej ko prej ključnega pomena vprašanje, kako bodo nosilci teh tekmujočih usmeritev uravnali ekonomsko življenje v travmatiziranih evropskih družbah, ki so se opotekale po dvojni katastrofi prve svetovne vojne in velike recesije, ki sta med letoma 1914 in 1929 uničili optimistično vero devetnajstega stoletja v nezaustavljivi napredek človeške civilizacije ter milijone ljudi pognali v prerano smrt, invalidnost, brezposelnost in bedo. Z drugimi besedami: ne razumeti gospodarske zgodovine stare celine v dvajsetem stoletju pomeni ne razumeti evropske zgodovine v dvajsetem stoletju nasploh. O tem kako so obrestne mere, stopnje brezposelnosti in domači bruto družbeni proizvodi pomagali krojiti usodo stare celine do konca druge svetovne vojne, smo govorili v tokratnih Glasovih svetov. Gost pred mikrofonom je bil zgodovinar dr. Žarko Lazarević. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Wikimedia Commons
23.07.2015
Letos mineva petsto let odkar si je Thomas More zamislil Utopijo. V deželo, ki je ni, kot nam razodeva njeno grško ime, je More leta 1515 umestil alternativni družbeni red. Ideje, ki jih je predstavil s pomočjo svoje izmišljene dežele, so bile za njegov čas povsem revolucionarne. V Utopiji tako denimo zagovarja odpravo smrtne kazni, odpravo denarja, skupno lastništvo zemlje, demokratično izbiranje voditeljev, versko toleranco, evtanazijo, možnost, da ženske postanejo duhovnice. V marsikaterem pogledu smo danes dediči njegove utopične vizije, saj je močno vplivala na kasnejši razvoj evropske misli. Po drugi strani pa se zdi, da današnji čas utopijam ni najbolj naklonjen, saj so se številni utopični projekti 20. stoletja končali v totalitarizmih in Utopija ter utopične ideje so se znašle na slabem glasu. Toda Utopija predvsem ni enoznačna knjiga in v tem se skriva njena moč. Kombinacija fantazije, potopisa, družbene kritike in satire nagovarja bralce tudi v 21. stoletju. O Utopiji in njeni petstoletni dediščini bomo spregovorili v oddaji Glasovi svetov s filozofinjo prof.dr. Cvetko Hedžet Tóth in filozofom prof. dr. Levom Kreftom. Foto: Hans Holbein ml., Wikipedia, cc
Neveljaven email naslov