Suggestions
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
1071 epizod
V slabi uri skušamo razgrniti najrazličnejša polja vednosti, da bi izrisali sicer fragmentarno in protislovno, pa vendar, kolikor je le mogoče, celovito podobo planeta, na katerem živimo. Povezujemo glas astronomije z glasom arheologije, glas naravoslovja z glasovi umetnosti, ekonomije, zgodovine, religije ali politike.
27.03.2014
V času, ko so dnevne novice iz Rusije tako pomembne, bo tudi v Glasovih svetov zazvenela ruska tema. Historična, pa vendarle aktualna. Po Natašinem plesu in Šepetalcih je namreč v prevodu slovenskemu bralcu zdaj dostopna še Tragedija ljudstva – ruska revolucija od leta 1891 do 1924 znamenitega in za mnoge tudi kontroverznega britanskega zgodovinarja Orlanda Figesa. S to knjigo je Figes leta 1996 pravzaprav mednarodno zaslovel, pa čeprav je še pred tem izdal svoje prvo veliko delo, poglobljeno študijo ruskega kmetstva v času državljanske vojne. S prevajalcem Matejem Venierom se je pogovarjal Andrej Stopar.
20.03.2014
Tema tokratne oddaje je glasbeno šolstvo, ki je ponekod v zamejstvu soočeno s težavami, kot so nezadostno financiranje, pomanjkanje slovensko govorečih učiteljev in neustrezni prostori za poučevanje.
13.03.2014
V oddaji Glasovi svetov smo obiskali Oddelek za entomologijo Nacionalnega inštituta za biologijo. Strokovnjaki so nam predstavili svoje raziskovalno delo s področja komunikacije žuželk. Naj izpostavimo le nekaj zanimivih utrinkov: kako so s prisluškovanjem ob reki Dragonji odkrili povsem novo vrsto žuželk, kaj z laserji posnamejo v gozdu in kako komunikacijo motijo pesticidi. Prisluhnite oddaji, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: Fir0002/ Flagstaffotos, Wikimedia Commons
06.03.2014
Rabindranath Tagore je pri nas in v svetu poznan kot najpomembnejši indijski moderni pesnik. Toda kljub svetovni slavi, ki ga je doletela, ko je pred 100 leti prejel Nobelovo nagrado za literaturo, večji del njegovega izredno obsežnega književnega opusa ni dobro poznan. Še manj je v svetu znan kot slikar in skladatelj. Vsekakor pa je bil Tagore ključna osebnost t.i. bengalske renesanse, kulturnega razcveta, ki je v 2. polovici 19. stol. med drugim postavilo temelje modernemu bengalskemu jeziku. Kot zavzet humanist si je vztrajno prizadeval za medkulturni dialog, v katerem lahko vsakdo prispeva svoje poglede na ustvarjanje skupnega in predvsem pluralnega sveta, ter veliko svojih moči vložil v pedagoško delo.
27.02.2014
Zadnja desetletja smo se pritoževali nad zaraščanjem slovenske krajine, po zadnji ujmi z žledom pa se sprašujemo, kako čim več gozda ohraniti in obnoviti. V oddaji predstavljamo življenje gozdarskega strokovnjaka Avgusta Kafola, ki je načrtno pogozdoval Kras s črnim borom. Pogozdovanje Krasa je bil drzen in daljnosežen projekt, pri katerem so se pokazale Kafolove odlike, saj ni bil le izobraženec, ampak tudi velik praktik. Poiskali smo njegovo vnukinjo Alenko Kafol in gozdarje, ki danes skrbijo za kraške gozdove. Branka Gasparič vodi sežansko enoto Zavoda za gozdove Slovenije, prof. dr. Robert Brus pa je prodekan Oddelka za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani. V oddaji razmišljata tudi o tem, kaj se lahko naučimo iz velikih projektov v gozdarstvu in kaj vse je vplivalo na to, da slovenski gozdovi niso naključno takšni, kot so danes. Pripravil Matic Jerman.
20.02.2014
Dr. Robert Lustig je ameriški endokrinolog in pediater. Na kalifornijski univerzi v San Franciscu preučuje otroško debelost in učinke sladkorja na osrednje živčevje in metabolizem. Lustig je zbudil pozornost javnosti predvsem s svojimi ugotovitvami, da ima fruktoza, če jo uživamo v prevelikih količinah, lahko resne učinke na zdravje ljudi, predvsem otrok. Njegova znanstvena odkritja o pogubnih posledicah sodobne prehrane so zdaj izšla tudi v slovenskem prevodu knjige Mastna laž ali grenka resnica o sladkorju. O tej temi smo razmišljali v oddaji Glasovi svetov z nekaterimi slovenskimi strokovnjaki: dr. Tino Sentočnik, prof. dr. Tadejem Battelinom in prof. dr. Natašo Fidler Mis. Oddajo je pripravila Barbara Belehar Drnovšek.
13.02.2014
V tokratnih Glasovih svetov bomo s sogovorniki predstavili nastajanje in ozadja dokumentarne serije Tv Slovenija Slovenci in 1. svetovna vojna 1914 - 1918. Pred mikrofon smo povabili režiserja, soscenarista in urednika Valentina Pečenka, scenarista mag. Marka Štepca in skladatelja Janija Goloba.
30.01.2014
Ljudje smo si med seboj različni. Vse bolj pa se kaže, da so te razlike razvidne tudi v načinu, kako so organizirani naši možgani in kako pravzaprav obdelujejo informacije. Če je v javnosti še vedno uveljavljeno prepričanje, da je določene razlike mogoče pojasniti s tem, da nekateri ljudje bolj uporabljajo levo in drugi desno polovico možganov, pa je danes ta več desetletij stara predstava o delitvi dela že dodobra zastarela. S pomočjo najnovejših metod slikanja možganov, se kažejo novi, mnogo bolj zapleteni vzorci delovanja našega osrednjega nadzornega organa. Kaj vse danes razkrivajo naše glave nevroznanstvenikom in kakšna nova vprašanja se tu odpirajo, smo se v oddaji Glasovi svetov pogovarjali z nevrologom dr. Blažem Koritnikom, s psihologom dr. Grego Repovšem in s filozofinjo dr. Olgo Markič. Foto: Nevron, vir: Wikipedia.
06.02.2014
Homerjev junaški ep Iliada privlači in vznemirja že vse od svojega nastanka. V njem tudi današnje generacije zaznajo veliko sporočilno vrednost; odpira pa tudi vprašanja, ki vznemirjajo bralce in strokovnjake. Na nekatera bomo odgovorili v današnji oddaji Glasovi svetov. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: Wikimedia Commons
24.10.2013
Pred dobrimi 60leti se je Simone de Beauvoir, takrat že znana pariška intelektualka odločila, da napiše knjigo o ženski. Ta knjiga, ki ji je dala pomenljiv naslov, Drugi spol, je postala ena najbolj kontroverznih knjig stoletja. Če bi sestavljali katalog desetih knjig, ki so pretresle dvajseto stoletje, bi jo morali zagotovo postaviti zelo visoko. V slovenskem prevodu je izšla šele leta 1999. Lani pa smo dočakali njen dolgo pričakovani ponatis. V oddaji Glasovi svetov smo tokrat spregovorili o položaju t.i. Drugega spola, o Simone de Beauvoir in o tem kje smo dobrih 60 let po izidu tega prelomnega dela, ki je aktualno še danes. Naša sogovornica je bila prof. dr. Eva D. Bahovec iz Filozofske fakultete v Ljubljani. Oddajo je pripravila Martina Černe.
16.01.2014
Umetnost in kultura nista le področji lepega, resničnega in pravičnega. V njima se odraža življenje samo: družbena razmerja in konflikti ter vsa mogoča protislovja. Stik z umetnostjo vpliva na ustvarjalnost, aktivnost, osebno avtonomijo in emancipacijo ter svobodo posameznika. Tudi učenje in poučevanje z umetnostjo in skozi umetnost ima vse večji pomen, saj bistveno prispeva k večji socialno emocionalni kompetentnosti otrok in mladostnikov. V oddaji Glasovi svetov smo spregovorili o širšem družbenem pomenu otroškega gledališča in o tem zakaj bi moralo gledališče imeti svoje aktivno mesto tudi v šolskem vsakdanu .Svoje poglede sta predstavila mag. Helena Korošec višja predavateljica za lutkovno, gledališko in filmsko izražanje na Pedagoški Fakulteti v Ljubljani in Matjaž Šmalc samostojni strokovni svetovalec za gledališko dejavnost Javnega sklada za kulturne dejavnosti. Oddajo je pripravila Martina Černe.
23.01.2014
V središču oddaje je psihično stanje Slovencev. Stiske, ki v kriznih časih pestijo posameznike, kot so dolga brezposelnost ali negotova zaposlitev, povečujejo verjetnost za pojav psihičnih motenj, povečuje pa se tudi število samomorov, narašča potreba po zdravilih, v duševnih stiskah pa niso le odrasli, ampak tudi otroci in mladostniki. O tem, kako so institucije in stroka pripravljeni na takšne razmere in kako učinkovito rešujejo stiske ljudi, pa z gosti iz ljubljanskega in tržaškega studia.
09.01.2014
Munchov muzej v Oslu hrani bogato zapuščino slikarja in grafika, ki je ob dramatiku Henriku Ibsenu zagotovo eden najznamenitejših norveških umetnikov. Edvard Munch je bil slabega zdravja, imel je finančne težave in v umetniških krogih je sprva doživljal močno nasprotovanje, vendar je v zgodovini umetnosti pustil pomemben pečat. Njegova ekspresionistična dela oznanjajo začetek moderne umetnosti. V Munchovem muzeju je trenutno na ogled razstava del na papirju. Predstavlja ključno delo, kot je na primer Krik, pa tudi manj znane risbe iz mladosti in karikaturne grafike, ki so prav tako zanimive in mikavne. Prvič so razstavili tudi 170 Munchovih skicirk, ki so jih tudi digitalizirali.
02.01.2014
V Sloveniji smo do danes našli štiri meteorite. Kot zadnji se je tej zbirki, ki strokovnjakom ponuja neprecenljiv vpogled v nastanek našega osončja, pridružil meteorit Jezersko, ki ga je pohodnik pred 21 leti našel v bližini Češke koče, šele lani pa je prišel v roke geologom. Kaj vse nam o zgodovini našega osončja povejo meteoriti in kakšno nevarnost za zemljo predstavljajo vesoljski kamni, smo se pogovarjali z geologom Bojanom Ambrožičem. Foto: Bojan Ambrožič
26.12.2013
V času ekonomske in politične krize se zdita humanistika in družboslovje nekaj popolnoma nekoristnega, neproduktivnega, nepotrebnega in zato najlažje pogrešljiva. Tudi v Sloveniji v zadnjem času zaznavamo podcenjevalni odnos do humanistike in družboslovja. O tem kakšne bodo morebitne posledice takšnega razmišljanja, zakaj sta družboslovje in humanistika nujno potrebna pri iskanju alternative in izhoda iz krize, pri iskanju novih paradigem, zakaj sta nujna za ohranjanje demokratičnosti neke družbe in kakšna bo cena zapostavljanja družbenih ved – o vsem tem bomo spregovorili v oddaji Glasovi svetov. Svoje razmišljanje bodo predstavili dr. Dean Komel iz Filozofske fakultete v Ljubljani in dr. Lenart Škof ter dr. Tomaž Grušovnik iz Fakultete za humanistične študije Univerze na Primorskem. Oddajo pripravlja Martina Černe.
19.12.2013
Praznovanje božiča in novega leta ima na Slovenskem večstoletno tradicijo. Danes se praznovanje na podeželju nekoliko razlikuje od praznovanj v mestih, zato v oddaji praznični utrip v Trstu, Ljubljani in Celovcu predstavljajo različni sogovorniki, Štefan Merkač, Pavel Zablatnik, Edi Kraus, Petra Stušek in dr. Urša Šivic.
11.12.2013
Zgodovina filozofije nam razkriva različne metode filozofiranja. Prevladuje pa delitev na t.i. kontinentalno in analitično filozofijo, med katerima se zdi, da zija skoraj nepremostljiv prepad. Hkrati pa obe gibanji delita navdušenje modernizma, ki se je želel otresti zgodovinske navlake. O tem ali gre pri kontinentalni filozofiji za sporen koncept, ki zareže v osrčje identitete filozofije in o tem ali lahko filozofija spremeni svet v času krize, bomo govorili v oddaji Glasovi svetov. Svoja razmišljanja je predstavil dr. Rok Benčin iz Filozofskega inštituta. Oddajo je pripravila Martina Černe.
05.12.2013
Tla so poleg zraka in vode nepogrešljiv naravni vir, ki omogoča življenje na kopnem. Omogočajo rast rastlin, s tem pa tudi obstoj živali in na koncu verige - človeka. Čistijo padavinske vode, omogočajo kroženje ogljika in izvajajo vrsto ekosistemskih storitev in funkcij, da okolje sploh lahko deluje. V prihodnjih desetletjih bo potrebnih kar 70 odstotkov več hrane, da bomo lahko prehranili čedalje večjo populacijo. Velike države sveta, med njimi najizraziteje Kitajska, strateško kupujejo rodovitno zemljo tudi v Afriki in Avstraliji. 5. december je svetovni dan tal, a ta so za ljudi še vedno samoumevna, neznana in prezrta. Gosta v oddaji sta dr. Borut Vrščaj in dr. Tomaž Kralj.
27.11.2013
O življenju in spolnosti moških, ki so okuženi z virusom HIV. Področje je raziskal dr. Aleš Lamut z Inštituta za varovanje zdravja.
21.11.2013
V slabi uri skušamo razgrniti najrazličnejša polja vednosti, da bi izrisali sicer fragmentarno in protislovno, pa vendar, kolikor je le mogoče, celovito podobo planeta, na katerem živimo. Povezujemo glas astronomije z glasom arheologije, glas naravoslovja z glasovi umetnosti, ekonomije, zgodovine, religije ali politike.
Neveljaven email naslov