Suggestions
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
194 epizod
Pogovorno raziskovanje zanimivih književnih krajin z literati, prevajalci, teoretiki, profesorji, uredniki in drugimi, ki se posvečajo leposlovju in knjigi širše. Pogosto osvetljujemo opuse izbranih slovenskih in tujih literatov, razmišljamo o literarnih trendih in pretresamo strokovnejša vprašanja iz literarne vede.
25.01.2023
V središču naše tokratne pozornosti bo večmedijska knjiga in knjiga namiznica S|PREHOD. Medtem ko je prva oznaka pri nas že sorazmerno domača, druga to ni. Kaj torej je knjiga namiznica? Je knjiga namiznica tudi vedno večmedijska knjiga? In kdo je avtor prve ali druge: so to vsi tisti, ki sodelujejo pri njenem nastajanju, je morda to nosilec ideje o njeni zasnovi in nastanku, je med ustvarjalci, ki jo podpisujejo, kakšna hierarhična razlika ali so vsi njeni enakovredni tvorci? O tem torej ob knjigi S|PREHOD z dr. Kristino Kočan, pesnico in prevajalko, ki je v to delo prelila veliko svoje ustvarjalnosti. Leto produkcije: 2022.
18.01.2023
Ivan Slamnig, živel je med letoma 1930 in 2001, je za časa svojega življenja veljal za enega najbolj vsestranskih hrvaških literarnih ustvarjalcev. Podpisal je deset pesniških zbirk, dve knjigi kratke proze, roman Boljša polovica hrabrosti, ki velja za prvi pomembnejši hrvaški postmodernistični roman ter številne radijske igre. Bil je tudi uveljavljen prevajalec, literarni teoretik in zgodovinar. V slovenskem literarnem prostoru mu doslej ni bilo odmerjene veliko pozornosti, kar pa se bo morda spremenilo s prvim knjižnim izborom njegove poezije. Pripravil in prevedel ga je Peter Svetina, izšel pa je pod naslovom Nostalgija ostanka v zbirki Nova lirika pri Mladinski knjigi.
11.01.2023
Andrée Chedid, egiptovsko-francoska pesnica in pisateljica se je rodila in odraščala v svetovljanskem okolju Egipta. Bila je vzgojena v treh jezikih: arabščini, francoščini in angleščini, v kateri je napisala prve pesmi. Po drugi svetovni vojni se je preselila v Francijo in za svoj jezik sprejela francoščino. Ustvarila je impresiven prozni in pesniški opus, za katerega je prejela številne nagrade. V slovenščini jo lahko v knjižni obliki prvič beremo po zalugi prevajalke Žive Čebulj in Književnega društva Hiša poezije, pri katerem je izšla knjiga avtoričinih izbranih pesmi Ubesediti pesem 1949 – 1970. Živa Čebulj je za ta prevajalski podvig prejela nagrado Radojke Vrančič.
04.01.2023
Aleš Šteger in Jure Tori s posebnim prepletom glasbe in poezije uspešno nastopata po svetu, občinstvo sta osvojila celo v Šanghaju, Parizu in Berlinu. Njun koncert, izpeljan v predano šamanističnem obredju, bomo čez nekaj dni dočakali tudi v Cankarjevem domu v Ljubljani. Tokrat pa lahko prisluhnete studijskim posnetkom njunega ritualnega posredovanja šestih pesmi (Smehljanje pesnikov, Kode, Bela srajca, Mati moja, Moj mali bog in Sonce stopa za mano), ki jih pesnik Aleš Šteger pospremi tudi svojimi pogledi na sodelovanje z glasbenikom, predstavitve pred občinstvom in na odrsko ritualiziranje poezije sploh.
28.12.2022
Leposlovje v radifonsko prirejeni obliki živi v drugačnih razsežnostih od tistih, ki jih ima pri tihem branju, nagovarja sluh in potrebuje drugo obliko koncentracije. A tega, kadar gre za vrhunske izvedbe, ki nas posrkajo v svoj svet, pogosto niti ne uzavestimo. Številne take radiofonske izvedbe literarnih del nastajajo v sodelovanju Uredništva za kulturo in Uredništva igranega programa 3. programa Radia Slovenija, programa Ars; z izborom odlomkov iz njih smo se tokrat spomnili na letošnje prejemnike nekaterih najbolj eminentnih nagrad in priznanj s področja literarnega ustvarjanja.
21.12.2022
Nedavno je pri Centru za slovensko književnost v zbirki Aleph izšel romaneskni prvenec Jane Putrle Srdić Po celi ravnini pod nebom. V poetičnem, a dogajalno tudi zelo razgibanem romanu avtorica odpira podobne teme, kot so jo zanimale v poeziji: samorazumevanje, odnosi, meje človeške zavesti, omejitve jezikovnega dojemanja sveta, nezadostnost znanstvenih razlag sveta, a po drugi strani tudi fascinacija nad sodobno znanostjo, nasprotje med naravo in kulturo, moč sodobne tehnologije, njen vpliv na naša življenja. Roman Po celi ravnini pod nebom je v marsikaterem pogledu poseben, ne nazadnje že v tem, da odnose razume čezvrstno in v svojo pripoved spusti tudi pripoved nečloveških bitij. Nedvomno knjiga, ki je ljubitelji dobre literature ne bi smeli spregledati.
14.12.2022
Muzej zaključenih razmerij, pesniško-glasbena predstava, v kateri sta združila ustvarjalne moči eden vodilnih slovenskih harmonikarjev Jure Tori in pesnik Kristian Koželj, je nastala ob istoimenskem Koželjevem pesniškem knjižnem prvencu. Izbrana poezija iz knjige, ki je bila ob izidu deležna zelo dobrega kritiškega sprejema, v prepletu s Torijevo glasbo in v Koželjevi interpretaciji zaživi nenavadno slikovito in zaznamuje tudi glasbo, s katero vstopa v interakcijo.
12.12.2022
Peter Rezman se je v zavest slovenskih bralcev verjetno najbolj zapisal s svojimi knapovskimi zgodbami. Tisti, ki ne preberejo zgolj treh knjig letno, ga poznajo še kot pesnika in dramatika, in vedo, da rad podpiše tudi bolj ludistična besedila. A vse to je mogoče prebrati na spletu. Nas pa je zanimalo predvsem tisto, česar tam ne najdemo in kar še ni bilo povedano: kako se Peter Rezman pogovarja z Velunjo. S svojo lastno knjigo. In z reko. In kdo potem zares govori.
23.11.2022
Paul Valéry, klasik francoske poezije, je bil vse kaj drugega kot avtor, ki se predaja navdihu in sledi pesniškim muzam. Prodorno, natančno je opazoval svoj ustvarjalni proces ter svoja delovanja sploh in se v zgodovino vpisal tudi kot pretanjeni mislec, ki je s svojim mišljenjem ključno zaznamoval razvoj literarne teorije. V današnji oddaji Literarna matineja vas vabimo k poslušanju njegovega eseja Poezija in abstraktno mišljenje. Besedilo je objavljeno v knjigi zbranih Valéryjevih esejev z naslovom O poeziji, ki je izšla v prevodu Varje Balžalorsky pri LUD Literatura. Bereta Renato Horvat in Jasna Rodošek.
30.11.2022
César Aira, eden izmed vélikih sodobnih argentinskih pisateljev, ni le izjemno plodovit ustvarjalec, pač pa tudi inovativen, radoveden in se kot tak rad poigrava z mejami leposlovnih zvrsti, sploh romana. Slovenskim bralcem ni neznan: pri nas je gostoval leta 2011, in sicer na festivalu Fabula, prevedeni imamo tudi dve njegovi knjigi: Epizoda v življenju popotnega slikarja je izšla pri založbi Beletrina, delo Kako sem postal nuna pa pri Literarno-umetniškem društvu Šerpa. Obe je poslovenila Marjeta Drobnič, s katero tudi razmišljamo o nekaterih osnovnih značilnostih avtorjeve poetike.
16.11.2022
Prihodnji torek se začenja največji knjižni dogodek pri nas, Slovenski knjižni sejem, tokrat 38. po vrsti. Sejem prinaša nekaj novosti, največja pa je seveda menjava prizorišča, saj se prireditev letos seli na Gospodarsko razstavišče. Potekala bo tako v živi kot v spletni obliki, v spletni bo trajala kar do 4. decembra. Novosti in program prireditve pretresamo s Tanjo Tuma, predsednico upravnega odbora letošnjega knjižnega sejma in z dr. Miho Kovačem, predstavnikom programskega odbora tokratnega sejma.
09.11.2022
Predgovor se marsikomu zdi povsem obrobna sestavina literarnega besedila, a je v literarnih delih navzoč že od samih začetkov. Njegova vloga se je v knjigah spreminjala, predgovor je dobival različne oblike, nagovarjal različne bralce, izhajale so tudi knjige z dvema ali tremi predgovori. A kaj pravzaprav je predgovor? Kako lahko vpliva na bralca in kakšne motivacije so vodile avtorje, da so s predgovori želeli usmerjati bralce svojih del? In, ne nazadnje, kdaj se predgovor spremeni iz retoričnega sredstva v polnopravno pomensko celoto? O tem z docentom dr. Nacetom Fockom, avtorjem znanstvene monografije Romaneskna pretveza. Predgovor v španskem in francoskem razsvetljenskem romanu, posebna pozornost pogovora pa je usmerjena v španske in francoske razsvetljenske romane.
02.11.2022
Hugo Mujica, rojen leta 1942, velja za enega največjih sodobnih argentinskih besednih ustvarjalcev, po besedah poznavalcev tudi za »najrelevantnejši odraz filozofske razsežnosti v sodobni latinskoameriški poeziji«. Pesnik, esejist in pisatelj, ki se je iz meniha trapista prelevil v katoliškega duhovnika, nekoč pa je bil del hipijevskega gibanja, ima globok odnos do jezika in besede, poezija pa je zanj eksistencialno dogajanje, dejanje, v katerem se sooča z robom mišljenja, meni dober poznavalec Mujicovega pesniškega opusa pesnik, prevajalec in univerzitetni predavatelj dr. Brane Senegačnik.
26.10.2022
Ste si že kdaj postavili vprašanje kdo ali kaj sploh je knjiga? Ali kateri so prelomni trenutki v njeni zgodovini? Kdaj in kako se pojavi trgovanje s knjigami in kdaj knjiga postane razumljena kot tržno blago? O knjigi tako in drugače s prof. dr. Miho Kovačem.
19.10.2022
Zbirka Sto slovanskih romanov je prvi in eden najbolj prepoznavnih projektov Foruma slovanskih kultur; njeni začetki segajo v čas padanja različnih zidov in tranzicije novonastalih slovanskih držav. Zbirka, ki je nastala zavoljo povezovanja med različnimi akterji slovanskega leposlovja in za promocijo slednjega, ima danes že petnajstletno zgodovino; ta jubilej so odgovorni v ustanovi Forum slovanskih kultur zaznamovali s festivalom slovanskih književnosti, ki se v teh dneh odvija v Ljubljani. Gostimo Matejo Jančar, ki v Forumu slovanskih kultur deluje kot projektna vodja ter koordinatorica in urednica zbirke Sto slovanskih romanov za Slovenijo.
12.10.2022
Žiga Valetič je človek mnogoterih s knjigo povezanih vlog; del sebe je – kot avtor, prevajalec, urednik, založnik ali oblikovalec – vtisnil v približno tisoč knjig. Ob tem je tudi njihov zbiratelj – in, seveda, bralec. Svoja razmerja s knjigami doživeto in večplastno ubesedi v knjigi Nomadi med platnicami, izšla je pri Cankarjevi založbi, katere obsežni del je namenjen tudi poklicu grafičnega oblikovalca knjig. In o tem ima Valetič za povedati veliko tehtnega, kot grafični oblikovalec se je namreč kalil že na prehodu iz analognega v digitalni svet.
05.10.2022
O čem govorimo, ko govorimo o pripovedi? Je kakšna razlika med rabo tega izraza v literarni vedi in spoznavni filozofiji? Je literarna oznaka kratka pripoved sinonimna z izrazom kratka proza? Kako se literarna kratka pripoved povezuje ali razhaja z zgodbo? Obstaja pripoved brez zgodbe? O pripovedi tako in razmišljamo z redno profesorico, doktorico Alojzijo Zupan Sosič, avtorico antologije najkrajše slovenske pripovedi Na balkonu visoke hiše. Za obsežni projekt je pregledala okoli 1000 knjig, pripoved pa je tudi področje njenega znanstvenega raziskovanja.
28.09.2022
Tako kot knjiga ima tudi branje snovni in nesnovni, telesni in mentalni vidik. A medtem ko pogosto govorimo o branju kot o mentalnem procesu beročega uma, ga kot takega raziskujemo ali zgolj spodbujamo, redkeje razmišljamo o tem, da se v proces branja vključuje naše celotno telo; to je tudi vzrok za to, da na naše dojemanje besedila vplivajo naše telesne navade, in med drugim tudi za to, da fizični nosilec besedila vpliva na obliko in ritem branja. O tem, pa tudi o nevidni moči knjig, o razvoju beročega uma, o tem, kaj se dogaja v nas med branjem, in kako se v nas vpisujejo knjige s komparativistko in jezikoslovko dr. Alenko Kepic Mohar, glavno urednico Mladinske knjige in direktorico Cankarjeve založbe ter avtorico monografije Nevidna moč knjig.
07.09.2022
Letošnji gost v fokusu festivala Vilenica, pisatelj, prevajalec, urednik in univerzitetni predavatelj dr. Andrej Blatnik, je svojo javnosti dostopno ustvarjalno pot začel pred domala štiridesetimi leti, natančneje leta 1983, ko je izšel njegov knjižni prvenec, zbirka kratkih zgodb Šopki za Adama venijo. Do danes ji je sledilo še pet knjig kratkih ali kratkih kratkih pripovedi in pet romanov, s katerimi se je Blatnik dodobra uveljavil tudi v mednarodnem prostoru, kjer se umešča med najbolj prevajane slovenske avtorje. Kot človek mnogoterih s knjigami tako ali drugače povezanih vlog in znanj je izrazito zaznamoval naš knjižni prostor, tudi sam festival Vilenica: dolga leta je sodeloval v žiriji za srednjeevropsko nagrado Vilenica in bil med letoma 2007 in 2015 tudi njen predsednik.
21.09.2022
Stripovska ustvarjalnost že nekaj desetletij pomembno bogati naš kulturni prostor, s svojo raznolikostjo pa širi tudi dojemanje stripa kot medija. Tokrat nas zanima predvsem razmerje med stripom in literarnimi predlogami; razmišljamo na primer o tem, ali je recepcija stripov, ki so bolj ali manj svobodne adaptacije literarnih del, nujno vezana na poznavanje literarne predloge ali tak strip deluje tudi kot samostojna celota? Kakšna naj bi bila v tovrstnih stripih naracija? Ta in širša vprašanja, ki se odpirajo ob stripovski ustvarjalnosti, pretresamo s Katjo Štesl, stripovsko kritičarko in članico uredniške ekipe revije Stripburger.
Neveljaven email naslov