Suggestions
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
17.05.2023
V času hitrih podnebnih sprememb in ekstremnih sušnih obdobij so zelo pomembna mokrišča, ki shranjujejo in čistijo pitno vodo, uravnavajo temperaturne razlike in blažijo vplive podnebnih sprememb. Zato razveseljuje novica, da je Slovenija bogatejša za še eno zaščiteno območje, ki predstavlja edinstven primer gozda z mnogimi mokrišči. Krajinski park Češeniške in Prevojske gmajne obsega dele območij občin Domžale in Lukovica ter nudi življenjski prostor številnim ogroženim rastlinskim in živalskim vrstam. Več o novem krajinskem parku v oddaji Prvi na obisku ob 11.30.
10.05.2023
Letošnji načrt Ministrstva za naravne vire in prostor dovoljuje odvzem 230 rjavih medvedov iz populacije, ki naj bi štela približno 1100 primerkov. Zanimivo je, da v nekaterih zapisih iz preteklosti lahko najdemo podatek, da je idealno število medvedov celo 450, trenutna ciljna številka pa znaša 350 primerkov več, torej 800. Prvi se na obisk odpravlja samo nekaj kilometrov stran od Ljubljane, v Škofljico, kjer je življenje z medvedi v neposredni bližini nekaj povsem drugega od stereotipnih predstav o dobrodušnih kosmatincih, ki se človeku izogibajo in ne povzročajo nobene večje škode. S članoma Lovske družine Škofljica Mitjo Špindlerjem in Borutom Bitencem se bomo pogovarjali tudi o tem, ali drži, da mora lovec pred odstrelom oceniti, ali gre za pravega medveda ali ne.
03.05.2023
Ena od posebnosti slovenske stavbne dediščine so čebelnjaki. Ekipa Prvega je obiskala čebelnjak Čebelarskega društva Domžale, ki ni le domovanje čebel, ampak tudi prostor za druženje, izobraževanje in izvajanje apiterapije. Zakaj je nastal, kako deluje in komu vse je namenjen domžalski apiterapevtski čebelnjak, boste slišali v oddaji Prvi na obisku ob 11.30.
26.04.2023
Slovenska smučišča se po zimski že pripravljajo na poletno sezono, tudi na Kaninu, kjer pa je še vedno možna smuka. Na Kaninu imajo trenutno dva metra snega in če bo dopuščalo vreme, bodo naprave obratovale tudi med prvomajskimi prazniki. A prihodnost edinega visokogorskega smučišča je zelo negotova; decembra se izteče obratovalno dovoljenje za skoraj 50 let staro krožno-kabinsko žičnico in če država s posebnim zakonom za Kanin ne bo zagotovila sredstev za novo ter za zasneževalni sistem, protiplazovno zaščito in sodobno restavracijo, bo turizem na Bovškem in v Posočju začel ugašati.
19.04.2023
Gora Peca je preluknjana kot švicarski sir. Več kot 1000 kilometrov rovov so izkopali pod mogočnim dvatisočakom, ki povezuje prebivalce na obeh straneh meje. Rudnik v Mežici še danes velja za enega največjih v Evropi. Po zaprtju rudnika so tam ustvarili eno ključnih turističnih atrakcij v okviru Geoparka Karavanke, ki praznuje 10-letnico delovanja. Pomeni pomemben korak pri povezovanju Korošcev na slovenski in avstrijski strani in dobri odnosi, ki so jih spletli, niso samoumevni. V Podzemlju Pece lahko med drugim doživimo popolno temo in tišino. Nekdanji rovi so danes prava pustolovščina. Obiskovalci rudarsko dediščino raziskujejo z nekdanjim rudniškim vlakom, kolesom ali kajakom. To pa je tudi kraj, kjer so našli dinozavre in ti burijo domišljijo, predvsem mlajših obiskovalcev.
12.04.2023
Roman o koliščarjih Bobri je vrh pripovedništva pisatelja Janeza Jalna, ki se je s tem delom dobro usidral v slovensko literaturo in našel pot do mnogih bralcev. Ti lahko trilogijo na določen način podoživijo tudi v nedavno zgrajeni rekonstrukciji vasi, v kateri je predstavljeno življenje koliščarjev v tretjem tisočletju pr. n. š. Namen projekta je prikazati bogastvo, pestrost in pomen naravne in kulturne koliščarske dediščine na Ljubljanskem barju. Tako je nastal Morostig – Hiša narave in kolišč, kulturno-arheološki center z muzejem na prostem, ki karseda pristno zajema tri lokacije. Tja se na obisk odpravlja tudi Prvi, ki bo med drugim preveril, kaj vse je na ogled v koliščarski naselbini na jezeru, imenovani Na kolih.
05.04.2023
Nekaj dni pred veliko nočjo se je ekipa Prvega na obisk odpravila na razstavo – jaslic! Nismo se zmotili v času, poleg božičnih namreč obstajajo tudi velikonočne oziroma pasijonske jaslice. Kakšen je njihov namen, kaj prikazujejo, kako nastajajo in kje so najbolj priljubljene, nam je pojasnil Matjaž Bitenc, ki jaslice izdeluje že več kot 20 let in čigar pasijonske jaslice si lahko v teh dneh ogledate v gradu Dvor v Preddvoru.
29.03.2023
Nedaleč od Ljubljane, v Brinju pri Podgorici, stoji Reaktorski infrastrukturni center Inštituta Jožefa Stefana. Tam od leta 1966 domuje ameriški jedrski reaktor TRIGA, s katerim se je začel jedrski program pri nas. Danes je namenjen izobraževanju, raziskavam in izdelavi radioaktivnih izotopov, ki se uporabljajo denimo pri diagnostiki in zdravljenju. Ekipa Prvega se bo tja odpravila na obisk, da izve, kako izgleda takšen reaktor od blizu in kaj tam konkretno počnejo.
22.03.2023
V Trbovljah je lani začel delovati Zasavski podjetniški inkubator, ki obstoječim in na novo nastalim prodornim podjetjem ter inovativnim posameznikom omogoča spodbudno okolje za nastanek novih inovativnih idej, hkrati pa skrbi, da imajo ta podjetja prostor, v katerem skrbijo za razvoj. Kako izpolnjuje te zastavljene cilje, je preverila terenska ekipa Prvega. "Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija - mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije."
15.03.2023
Strma reber je serpentinast prelaz, ki je Osilniški dolini močno olajšal in skrajšal pot v zaledje. Gradnja, ki se je odvijala v začetku novega tisočletja, je pomenila pravi podvig, saj se cesta strmo vzpenja in vrh doseže na nadmorski višini 993 metrov. Največji naklon je 17%, povprečni pa 8,8%. Zgodbe ovinkov zelo dobro pozna domačinka Ankica Konečnik iz Ribjeka, ki je orisala razglede, ki jih odpira parkirišče na osmi serpentini in povedala, kaj ta cesta pomeni za kraje, kako so pešpoti utirali nekoč, kaj vse ponuja neokrnjena narava in kako se ime »medvedje ride« ali »medvedjega čreva« širi tudi po svetu. To je tudi priljubljena destinacija za ljubitelje športa in adrenalina, od spusta z rolkami, kjer udeleženci dosežejo tudi 65 km/h do kolesarskega podviga »Navkreber na Strmo reber«. David Marolt z Zavoda Kočevsko nam je povedal, da je med kolesarji, ki premagajo 720 metrov višinske razlike, najmlajši star devet let, najstarejši pa jih šteje že krepko čez šestdeset. In še to, 8,4km zahtevnega vzpona najhitrejši premagajo v dobrih 25 minutah! Med zgodbami je s sogovornikoma v Prvem na obisku vijugala Mojca Delač.
08.03.2023
V Sloveniji živijo tri velike zveri, ki so v preteklosti zaradi posledic človeške dejavnosti utrpele drastično zmanjšanje v številu. V zadnjih desetletjih pa se je zaradi porasta številčnosti njihovega plena, povečanja gozdnih površin ter ugodne zakonodaje njihovo stanje izboljšalo, saj se je večina populacij znova stabilizirala ali pa se povečuje. Napredek je opazen tudi pri evrazijskem risu, ko v prav teh dneh zaznamujemo 50 let od prve naselitve risov v naši državi. V sklopu projekta Life Lynx danes rise spet doseljujejo v Slovenijo in na Hrvaško. Z vsemi temi podatki se obiskovalci seznanijo tudi v Centru o velikih zvereh Dina, ki s svojo vsebino obiskovalcu poda vpogled v skrivnostni svet medveda, volka in risa. Kaj vse je predstavljeno na razstavišču, bo preveril tudi Prvi, ki se v Pivko odpravlja na obisk.
01.03.2023
Film velja za eno najbolj ustvarjalnih in prepričljivih umetnosti, saj lahko prikazuje tako resničnost kakor tudi fikcijo. Vse od začetka so ga predvajali predvsem v kinematografih. Klasične kinodvorane so pogosto spominjale na gledališke, moderni centri s sodobno opremo pa imajo lahko več dvoran različnih velikosti in predvajajo več filmskih projekcij hkrati. Leto 2023 v Ljubljani zaznamujejo kar tri za filmsko umetnost pomembne obletnice: stoletnica kina na Kolodvorski, dvajsetletnica artkina in petnajstletnica javnega zavoda Kinodvor. Kako jih praznujejo in koliko filmskih navdušencev ob razmahu spletnih platform za filme še hodi v kino, je preveril tudi Prvi.
22.02.2023
Na območju Jelovice, zavarovanem območju Nature 2000, poteka skupen projekt JeloviZA, s katerim bi partnerji radi oblikovali skupen model upravljanja s sanacijo gozda. Tako bi prispevali k večji podnebni odpornosti Jelovice, kjer so gozdove v preteklosti prizadele številne ujme. Zato bodo z načrtovano sadnjo obnovili prizadete površine. Zavod za varstvo narave je že namestil števce prometa in obiskovalcev, popisali bodo vrste divjega petelina, gozdnega jereba in 3-prstega detla. V projektu, ki ga vodi Cipra, poleg šestih partnerjev sodelujejo tudi občine, lastniki gozdov, lovci in drugi. Z denarjem EGP ga sofinancirajo Islandija, Liechteinstein in Norveška. Sogovorniki: - Katarina Žakelj, Cipra Slovenija - Gašper Kleč, Razvojna agencija Sora Škofja Loka - Irena Mrak, Zavod za gozdove. območna enota Bled - Metod Rogelj, Zavod za varstvo narave, območna enota Kranj. "Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija - mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije."
15.02.2023
Laufarija v Cerknem je pustni običaj, ki korenini v davni preteklosti, vendar se je skozi stoletja precej spreminjal, usihal in umiral, se znova obujal in aktualiziral. Čez nekaj dni, na debelo, pustno nedeljo, bo tam zasedala Cesarsko-kraljeva sodnija, ko se bo, kot je navada, za vse človeške neumnosti in pregrehe, slabe odločitve, obtožilo Pusta in se mu sodilo. Obsodba je napisana in bo prebrana v cerkljanskem narečju. Tudi v predpustnem času je v Cerknem zelo živahno, saj se po ulicah Cerknega že pojavljajo laufarji.
08.02.2023
Na obisku na Ptuju bomo pozornost namenili kurentu, katerega lik in preobrazbo spremljamo že 6 desetletij. Kurentovanje je letos že 63. po vrsti, predstavljamo pa tudi eno od štirih nacionalnih zbirk tradicionalnih pustnih mask, ki si jo lahko ogledamo v pokrajinskem muzeju Ptuj – Ormož. Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija - mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
01.02.2023
Življenja si danes skorajda ne moremo predstavljati brez meritev. Z njimi se srečujemo tako rekoč na vsakem koraku: v trgovini, kuhinji, šolah, na fakultetah, pri zdravniku, v avtomobilu, na bencinskih črpalkah, na tehničnih pregledih, v gradbeništvu, industriji, kmetijstvu, pa tudi pri športnih dogodkih. Meritve so sestavni del našega vsakdanjika. Z meritvami, umerjanji in razvojem izdelkov za kontrolo materialov se pri nas že več kot 3 desetletja ukvarja družinsko podjetje Lotrič Meroslovje. Za slabe pol ure vas vabimo v svet meritev in presenečeni boste, kako uporabno je meroslovje.
25.01.2023
Duša prleškega človeka je od nekdaj povezana z vinom in konji. Kdo ne pozna lokalnega vinskega posebneža šipona z Ljutomerskih goric in ljutomerskega kasača, tradicionalne slovenske konjske pasme, ki slovi po svoji hitrosti? Konje na tem območju vzrejajo že več stoletij, a letnica 1874 je bila v nečem prelomna. Takrat so namreč v Ljutomeru priredili kasaške dirke, ki živijo še danes. Osemkrat na leto jih pripravijo v mestu ob Ščavnici. Skozi 150-letno zgodovino konjereje in kasaštva se lahko sprehodite v muzeju ljutomerskega kasaškega kluba, ki je v stari klubski stavbi zaživel leta 2012. Dovolj razlogov za radijski obisk na ljutomerskem hipodromu. Z zanimivimi gosti bomo pokukali v muzej, kasaški hlev in se podučili o dirkah z amerikanci, kot so nekdaj rekli ljutomerskim kasačem.
18.01.2023
Na prostoru nekdanje vojašnice na Metelkovi je pred dobrima dvema desetletjema začela nastajati Muzejska ploščad Metelkova, katere pomemben član je tudi Slovenski etnografski muzej. A ta ima precej daljšo zgodovino, letos v osrednji nacionalni etnološki muzejski ustanovi praznujejo častitljivih sto let od formalne ustanovitve. Kako je muzej nastal, kako preživel prvo stoletje, kako bodo jubilej proslavili ter kakšen razstavni in preoostali program lahko pričakujemo letos, bo preveril Prvi na obisku v Slovenskem etnografskem muzeju ob 11.30.
11.01.2023
Ste že slišali za pivo Adria? Najbrž ne. Najbrž tudi niste vedeli, da je pred 200 leti v Senožečah začela delovati zelo kakovostna in priljubljena pivovarna. Bila je tretja najstarejša na slovenskih tleh, pivo pa je izvažala tudi na druge celine. Njeno pivo je bilo zelo cenjeno tudi na soški fronti. V obdobju med prvo in drugo svetovno vojno, ko so Senožeče spadale pod italijansko oblast, pa je žalostno propadla. Več o pivovarni, na katero spominjajo le še nekateri ohranjeni predmeti, ki so trenutno razstavljeni v kraju, ki se je nekoč ponašal s kar 26-imi furmanskimi gostilnami, o tem, da se je po količini zvarjenega piva lahko kosala tudi s pivovarnama iz Laškega in iz Ljubljane in še o čem, pa boste izvedeli več, če boste prisluhnili oddaji Prvi na obisku.
04.01.2023
Božično-novoletni prazniki so za nami in številni otroci so jih morali zaradi bolezni ali poškodb preživeti v bolniški postelji. V terenski oddaji boste slišali, zakaj so morali nekateri od njih ostati za bolnišničnimi stenami, kako so se spopadali z osamljenostjo, kaj so v prazničnih dneh najbolj pogrešali, kako so jih bodrili njihovi starši in bolnišnično osebje, s kakšnimi dejavnostmi je bolnišnica risala veselje na njihove obraze in kdaj bodo dobili odpustnico ter se vrnili v domače okolje. Bolezen piše različne zgodbe, tudi lepe, tiste temnejše, pa se pogosto dotaknejo tudi medicinskih sester, zdravnic in zdravnikov.
Neveljaven email naslov