Suggestions
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
Search results
No search results.
Search results
Search results
Search results
Search results
16.10.2023
Ob svetovnem dnevu oživljanja po vsej Sloveniji organizirajo še 15 brezplačnih tečajev. Da je vredno, kažejo zgodbe tistih, ki so preživeli zgolj zato, ker je v ključnem trenutku bil ob njih nekdo, ki je znal ukrepati. Med njimi je od letošnjega 29. avgusta tudi nekdanji trener nogometnega kluba Slovenska Bistrica Goran Stankovič. Na dan tekme z ekipo Nogometnega društva Nafta iz Lendave je namreč doživel srčni zastoj.
14.10.2023
Misel na minljivost, našo lastno in predvsem minljivost lastnih otrok, je za mnoge zelo težko breme, že če so otroci povsem zdravi. Živeti z medicinsko potrjeno genetsko napako, ki veča verjetnost, da se lahko kar dvema od tvojih treh otrok kadarkoli srce nepričakovano ustavi, pa življenje res temeljito pretrese. Izkušnja družine naše sogovornice se je začela pred skoraj 20 leti, a je prav zaradi nje zavedanje o pomenu obvladovanja veščin temeljnih postopkov oživljanja, še zmeraj veliko.
14.10.2023
Da Slovenija kot ena redkih, če ne sploh edina evropska država sploh nima namenskih helikopterjev, ki bi 24 ur dnevno nudili zares hitro možnost pomoči in prevozov, je težava, ki že nedoumljivo dolgo čaka pred pragom vsakokratnih odločevalcev. In nedvomno jemlje življenja, tudi med ljudmi, ki na odročnih krajih doživijo srčni zastoj. Z njimi se pogosto srečuje Gorazd Bregant, gorski reševalec in dolgoletni reševalec iz helikopterske nujne pomoči.
13.10.2023
V Sloveniji zaradi srčnega zastoja letno umre skoraj dva tisoč ljudi, srčno-žilne bolezni so visoko na lestvicah vzrokov za umrljivost po vsej Evropi, se pa nekoliko razlikujejo izidi srčnih zastojev. Do odpusta iz bolnišnice v povprečju v celotni Evropi preživi 10 % oseb, pri katerih smo pričeli z oživljanjem. Slovenija je na tem področju nekoliko boljša od povprečja, preživetje v Ljubljani med letoma 2016 in 2018 je bilo nekaj manj kot 14 %. Tistih, ki po preživetju niso imeli večjih nevroloških posledic, pa je manj kot 11 %. Zgodbe s srečnim koncem so torej precej redke, ena od teh se je pred slabim letom zgodila v Celju. Sistem prvih posredovalcev že 8 let temelji zgolj na entuziazmu prostovoljnih gasilcev, čeprav bi resen zdravstveni sistem tako pomemben del reševanja življenj moral širiti in financirati sistemsko. O tem kranjski zdravnik in dolgoletni inštruktor Mitja Mohar.
12.10.2023
Srčno-žilne bolezni so pri nas najpogostejši razlog za smrt moških in drugi najpogostejši za smrt žensk. Zastoj srca kot posledica teh bolezni je zunaj bolnišnic še vedno najpogostejši, v kar dveh tretjinah primerov pa se zgodi doma. Zato so v trenutku, ko nekomu v družini zastane srce, lahko prisotni tudi otroci. Tudi oni v skoraj vseh starostnih skupinah lahko pripomorejo, da zastalo srce začne biti znova. Predstavimo projekt Pet prstov, ki mladim na Gorenjskem pomaga usvojiti znanje temeljnih postopkov oživljanja, in obiščemo šolarje OŠ Šentilj na tečaju temeljnih postopkov oživljanja.
11.10.2023
Čas intenzivnega treninga, še bolj pa samih tekmovanj oziroma prireditev še nekoliko poveča možnost, da se bodo pojavile težave z delovanjem srca, celo pri dobro treniranih vrhunskih športnikih in rekreativcih. In tako se je pred šestimi leti na ljubljanskem maratonu zgodilo, da sta ekipi za reanimacijo skoraj hkrati oživljali tekača, ki jima je med tekom zastalo srce.
10.10.2023
Povsem po naključju sta policista policijske postaje Maribor 2 Boštjan Zemljič in Žan Hliš rešila življenje mimoidočemu, ki se je na pločniku zgrudil prav v trenutku, ko sta ga opazila med službeno vožnjo. Ukrepala sta hitro in učinkovito, tudi zato, ker je to del usposabljanja policistov. Kljub temu človeka preplavi adrenalin, priznavata policista, ki sta se vseskozi zavedala, da če ne bosta oživljala, bo človek pred njunimi očmi vsako minuto bolj izgubljal možnost za vrnitev v normalno življenje. Čeprav je srčni zastoj med pogostimi vzroki za smrt, bolezni obtočil (srca in ožilja) so v splošnem glavni vzrok smrti med moškimi in drugi najpomembnejši med ženskami, v Sloveniji še vedno nimamo posebnega registra teh primerov. Kako bi nam lahko koristil in kako so se pilotnega projekta lotili študenti medicine z mariborske medicinske fakultete?
09.10.2023
To je zgodba danes 23-letnih dvojčkov Jasmina in Semirja, ki se je pred skoraj natanko letom dni simbolno znova rodil. Z nizom oddaj Sekunde rešujemo opozarjamo na več kot 100 brezplačnih tečajev oživljanja, ki jih pripravljajo partnerji projekta Slovenija oživlja. Prvič so jih pripravili pred 16 leti in takrat opravili pionirsko delo, ki ga noben evropski, morda pa tudi svetovni javni medij, do danes še ni presegel, pravi zdravnik anesteziolog Matej Jenko.
07.10.2023
Ob cesti od Ljubljane do Gorenje vasi v Poljanski dolini je med obcestnimi tablami kar nekaj takih, ki opozarjajo, da je v bližini javno dostopen defibrilator. Ozaveščenost, da so ti defibrilatorji v rokah ljudi, ki jih ob srčnem zastoju znajo uporabiti, je očitno precejšnja. In z vsakim kilometrom oddaljenosti od reševalne postaje ja tako znanje vse bolj odločilno pri tem, ali bo človek s srčnim zastojem preživel.
15.10.2022
Oto Pestner je s pomočjo zakoncev Čuješ, drugih očividcev, reševalne ekipe in osebja v obeh univerzitetnih kliničnih centrih tako rekoč brez posledic letos junija preživel srčni zastoj.
16.10.2021
Srčni zastoj, ki ga je Tjašina mama pred devetimi leti doživela med vožnjo na urgenco, je bil ogromen mejnik v družini Banovič. Mama je preživela, a izgubljene minute so pustile trajne posledice. Danes nanje Tjaša gleda tudi z očmi zdravnice, ki se s podobnimi usodami srečuje pri svojem delu. Njen oče Zoran pa brez zadržkov govori o tem, da po takem dogodku nič več ni isto, da iz bolnišnice pride drug človek in da njegove oskrbnike čaka ne le povsem spremenjeno življenje, pač pa tudi grenka bitka z birokracijo.
15.10.2021
Tudi 13. v mesecu je lahko še kako srečen datum, če se ti zgodi, da so v trenutku, ko se ustavi srce, med očividci taki, ki obvladajo temeljne postopke oživljanja. Takšno srečo je imel tudi 67-letni Ptujčan Ljubomir Čuček. Ker se s športom ukvarja že skoraj vse življenje, se je tudi 13. maja letos kot vsak dan odpravil na tek, se ob povratku ustavil pri gostinskem lokalu ob Dravi in se zgrudil. Očividka, medicinska sestra, je poklicala nujno medicinsko pomoč in ga učinkovito oživljala do prihoda reševalcev. V življenje ga je pomagal obuditi avtomatski defibrilator, ki so ga s seboj pripeljali reševalci, saj ga blizu kraja dogodka ni bilo. Sam meni, bi javno dostopni defibrilatorji morali biti nameščenih vsaj na krajih, kjer se zadržuje veliko ljudi. A so k sreči zdaj podatki o več kot 1500 avtomatskih eksternih defibrilatorjih (AED) zbrani v bazi, v katero lahko vpogledajo dispečerji, ki se vam ob klicu na pomoč oglasijo na številki 112. Če vašega še ni v tej mreži, ga lahko prijavite na aed@kclj.si. Morda bo prav vaš aparat komu rešil življenje.
14.10.2021
Še pred nekaj leti je klic za nujno medicinsko pomoč na številko 112 pomenil, da je klicatelj najprej dobil Regijski center za obveščanje, nato pa prevezavo v najbližjo reševalno postajo. Takih je bilo 64, med seboj so sicer lahko sodelovale, a v praksi ti postopki niso bili vselej najbolj optimalni. Zato je prišlo do odločitve, da bo dispečerski sistem voden le iz dveh enot. Mariborski dispečerski center zdravja je izjemno lepe prostore v prostorih nekdanje SDK v centru mesta dobil pred dobrimi tremi leti, ljubljanski pa precej manjše pod ljubljanskim urgentnim centrom lani, prav v začetku epidemije. Za dispečerje nudi nepredstavljivo boljše delovne pogoje, precej sprememb pa nova organizacija dispečerske službe prinaša tudi uporabnikom.
13.10.2021
Če bi življenje kaj ubogalo statistiko, bi se srčnega zastoja lahko bali predvsem moški po 65. letu, a življenje je seveda vse prej kot predvidljivo, tudi pri srčnem zastoju. Ali še posebej pri njem. In čeprav je pri dojenčkih in majhnih otrocih najmanj verjeten, ga seveda lahko doživijo tudi ti. In oživljati lastnega otroka, še posebej krhko, malo, le nekaj dni staro bitje, je ekstremno stresen dogodek. Doživel ga je tudi naš sogovornik Boštjan Čerin, nasvete za učinkovito oživljanje otrok pa je prispeval Gregor Bratkič, reševalec zaposlen na reševalni postaji Ljubljana in inštruktor za tečaje oživljanja otrok.
13.10.2021
Ne mine dan, ko v povprečju vsaj 4 ljudje doživijo nenadni srčni zastoj, pri katerem so ključnega pomena prve minute. V njih se odloča, ali bo človek preživel, ali bo zgolj zaradi hitrega ukrepanja očividcev sploh dočakal strokovno medicinsko pomoč. Statistika kaže, da se bo najverjetneje srčni zastoj zgodil doma. Kljub temu, da gre za najbližje, bo z oživljanjem pred prihodom ekipe nujne medicinske pomoči pričelo le okoli 60% očividcev. Največkrat zato, ker ne znajo, ali pa jih paralizira strah. Obojega pa se najlažje znebimo tako, da se temeljnih postopkov oživljanja učimo že od malih nog. Kajti ko gre zares, Sekunde rešujejo.
12.10.2021
Srčni zastoj najpogosteje udari iznenada, ne izbira in nikakršnega zagotovila ni, da bo zaobšel dejavne, zdrave, mlade. Pravočasna pomoč očividcev je odločilna, prve minute so ključne za preživetje.
11.10.2021
Bila je sončna nedelja, zunaj je bilo veliko pohodnikov in kolesarjev. 59-letni rekreativni kolesar Ludvik Teršek se je vzpenjal na priljubljen mestni hrib Urban. Med vožnjo Mariborčan ni bil utrujen, redno si je tudi meril srčni utrip. Srčni zastoj se je zgodil nepričakovano. Pri oživljanju je pomagal prijatelj Sandi Meršnik, na srečo sta bila tam tudi zdravnik in medicinska sestra, na kraju pa so imeli tudi defibrilator. Ker so očividci v Ludvikovem primeru ukrepali takoj, so povečali verjetnost njegovega preživetja. Zaradi tega je Ludvik danes star osem dni, srčni zastoj je preživel. Ludvikova zgodba je druga v sklopu letošnje akcije Sekunde rešujejo, v kateri bomo med 11. in 16. oktobrom skupaj s številnimi partnerji opozarjali na pomen veščin temeljnih postopkov oživljanja in na to, da prav vsakdo lahko pomaga rešiti življenje. Boste vi znali, ko bo šlo zares?
09.10.2021
Mladi rekreativni športnik Damjan je dober primer, da se srčni zastoj brez napovedi, predhodnih bolezni ali esktremnih obremenitev res lahko zgodi vsakomur. Njegov dolgoletni prijatelj Alen pa, da ko gre zares, človek z vsemi močmi in vsem znanjem skuša rešiti prijateljevo življenje. Slabe tri mesece po tem, ko je Alen Damjanu na peskastem odbojkarskem igrišču reševal življenje pred osuplimi prijatelji, sorodniki in majhnimi otroki, je to le še zabavna zgodba. Ki pa bi se lahko odvila in končala povsem drugače. Njuna zgodba je uvodna zgodba letošnje akcije Sekunde rešujejo, v kateri bomo med 11. in 16. oktobrom skupaj s številnimi partnerji opozarjali na pomen veščin temeljnih postopkov oživljanja in na to, da prav vsakdo lahko pomaga rešiti življenje. Boste vi znali, ko bo šlo zares?
Neveljaven email naslov