Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Državna proslava ob prazniku združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom, ki bo v petek, 16. avgusta, ob 20.30 v Beltincih, bo v znamenju razsežnosti prekmurske duše. Po zamisli režiserke in scenaristke Mateje Kokol proslava poudarja nematerialno, neumrljivo bistvo človeka, ki je osrednji, notranji del neulovljive, težko otipljive srži, ki omogoča poglobljeno razsežnost človeškega bivanja. V proslavo so vključena besedila Denisa Škofiča, prodornega mladega avtorja in letošnjega Cankarjevega nagrajenca, pesmi Vlada Kreslina, ki praznuje častitljivih sedemdeset let, ljudsko glasbeno izročilo, sodobna elektronska glasba, pogledi mladih na prekmursko pokrajino in uglasbena poezija Ferija Lainščka. Izvajalke in izvajalci so izbrani z mislijo na različne povezave in stike s pokrajino, ki se je pred 105 leti ponovno združila z matičnim narodom. Proslava je poklon vsem posameznicam in posameznikom, ki so z vso svojo dušo poskrbeli, da lahko danes na prekmurskih tleh uživamo v dosežkih slovenske umetnosti, znanosti in športa. Slavnostna govornica bo predsednica Državnega zbora Urška Klakočar Zupančič.
Osrednja državna proslava ob dnevu državnosti se bo odvijala na Kongresnem trgu v Ljubljani. Slavnostna govornica bo predsednica Republike Slovenije dr. Nataša Pirc Musar. Predsedničinemu govoru bo sledil umetniški del državne slovesnosti z naslovom "Devetdeseta". Posvečen bo desetletju, ki v novejši slovenski zgodovini velja za poglavitno obdobje pri doseganju osamosvojitvenih ciljev in vzpostavljanju državne samostojnosti. Takratno optimistično ozračje je vplivalo na razmah ustvarjalne energije, ki jo je bilo zaznati na vseh družbenih ravneh. Prerod je med drugim doživela slovenska popularna kultura, ki zajema pestro področje ustvarjalnosti. Devetdeseta bodo tako prikazana skozi izbor slovenskih popevk, modnega oblikovanja in televizijske kronologije dogodkov. Režiser proslave je Igor Zupe. Na slovesnosti bodo sodelovali tudi praporščaki in nosilci bojnih zastav Slovenske vojske, Slovenske policije ter veteranskih in domoljubnih društev ter Policijski orkester in Garda Slovenske vojske.
Državni svet tradicionalno organizira slavnostno sejo Državnega sveta ob dnevu državnosti.
Posnetek proslave, ki je bila v mariborski dvorani Tabor. Slavnostna govornica bo predsednica Republike Slovenije Nataša Pirc Musar, udeležence bo nagovoril tudi minister za obrambo Marjan Šarec.
V četrtek, 9. maja ob 20.30, bo na travniku pred Slovenskim narodnim gledališčem v Novi Gorici državna proslava ob 20. obletnici vstopa Slovenije v Evropsko unijo. Slavnostni govornik na prireditvi bo predsednik vlade Robert Golob, zbrane pa bo nagovorila tudi predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen. Častna gosta bosta nekdanji predsednik vlade Tone Rop in nekdanji predsednik Evropske komisije Romano Prodi, ki sta pred dvajsetimi leti odprla mejo med Novo Gorico in Gorico. Scenaristka in režiserka prireditve je Neda R. Bric. Na proslavi bodo med drugim nastopili Policijski orkester, Zbor slovenske filharmonije, MN Dance Company, Duo Silence, Vlado Kreslin, Alexander Gadjiev, DJ BRLEE.
Državna proslava ob dnevu upora proti okupatorju bo 26. aprila v športni dvorani Osnovne šole Mirana Jarca v Črnomlju. Scenarist in režiser prireditve Tomaž Letnar je slovesnost zasnoval tako, da njeno idejo najbolje povzema izjava člana zavezniške misije v Beli krajini, ameriškega častnika Georgea Wuchinicha: »Narod, ki se enako odločno kot s puško bori s knjigo v roki, ne more biti premagan.« V Črnomlju je bilo namreč ustanovljeno Slovensko narodno gledališče, v katerem so uprizarjali številna besedila iz slovenske in svetovne dramske zakladnice ter tako potrdili pomen visoke kulture za narodno zavest v boju proti okupatorju. Reševanje zavezniških pilotov iz sovražnikovih rok in zavezniška pomoč partizanom prek letališč v Beli krajini potrjujeta, da so bili partizani del svetovne protifašistične koalicije. Wuchinich pa je s svojo navzočnostjo, skupaj s kanadskim majorjem Williamom Jonesom, dal mednarodno legitimnost Slovenskemu narodnoosvobodilnemu svetu, vrhovnemu predstavniškemu in zakonodajnemu organu v slovenskem narodnoosvobodilnem boju, ki se je oblikoval v Črnomlju. To so trije vsebinski temelji predstave, ki se po tragični uvodni točki, ki ponazarja trpljenje v boju, prelevi v vznesen in svetel dan kulture in pomembnih političnih odločitev za oblikovanje države v osvobojeni Beli krajini. Poleg plesalcev ljubljanske Opere in baleta ter igralcev SNG-ja Drama Ljubljana bodo na proslavi sodelovale odlične glasbene in plesne skupine iz lokalnega okolja. Predstava se izogiba interpretacijam in skozi verodostojne ter strokovno dokumentirane citate udeležencev boja upodablja prelomne čase ter nas s svojo vero v boljši in lepši svet nagovarja tudi v težavni sedanjosti. Slavnostni govornik bo predsednik Državnega sveta Marko Lotrič.
Slovesnost povezuje zgodba o 29. marcu, dnevu, ki je v različnih obdobjih zaznamoval Slovenijo. Pred 150 leti, 29. marca 1874, se je rodil general Rudolf Maister. Skupščina Republike Slovenije je 29. marca 1990 sedmo kitico pesmi Zdravljica sprejela kot himno Republike Slovenije. Leta 2004 je Slovenija v Washingtonu slovesno deponirala ratifikacijske listine Severnoatlantske pogodbe in tako vstopila v zvezo Nato. Skupaj s še šestimi državam - Bolgarijo, Estonijo, Latvijo, Litvo, Romunijo ter Slovaško - je postala del največje širitve v zgodovini zavezništva. Slavnostna govornica bo predsednica Republike Slovenije dr. Nataša Pirc Musar. Govoru bo sledil umetniški del proslave. Zbrane bo v dogodek uvedla pesem Kako lep je ta svet v izvedbi Mešanega mladinskega pevskega zbora Veter in Big banda Orkestra Slovenske vojske pod vodstvom dirigenta Rudolfa Strnada. Glasbeni program dogodka je zasnovan na duetih. Kulturno-umetniške točke bodo sledile sklopom videovsebin, ki se nanašajo na čas pred vstopom v Nato, na vstop v Nato in na obdobje po vstopu v Nato. Duete bodo sestavljali Irena Yebuah Tiran in Jure Počkaj, Nina Strnad in Gregor Ravnik ter Helena Blagne in Rudolf Gas. Režiserka slovesnosti je Anja Rebek.
Avtor umetniškega dela proslave je Edward Clug, koreograf in avtor idejne zasnove baleta Povodni mož, ki se opira na slovensko mitologijo in pesniško zapuščino Franceta Prešerna. Nastopili bodo baletni ansambel in solisti SNG Maribor, avtor glasbe je Milko Lazar. Prešernovo nagrado bosta letos prejela pesnica Erika Vouk ter baletni plesalec in koreograf Henrik Neubauer, nagrade Prešernovega sklada pa Miljana Cunta, Jana Zupančič, Nuška Drašček, Ciril Horjak, Sara Kern in Tomato Košir. Njihove portrete so pripravili v Studiu Siposh. Zdravljico bo interpretiral Tone Kuntner, slišali bomo tudi izbor Prešernovih poezij, ki jih je v sklopu z naslovom »Kdo zna, kdo ve?« zbral Gregor Čušin, interpretirali pa jih bodo naturšički. Slavnostni govor bo imel predsednik Upravnega odbora Prešernovega sklada dr. Jožef Muhovič. Televizijski prenos proslave bo režiral Božo Grlj, komentatorka pa bo Meta Česnik.
V sredo, 22. novembra 2023, bo ob 20. uri v Slovenskem narodnem gledališču Maribor potekala državna proslava ob dnevu Rudolfa Maistra. Praznovali bomo 105-letnico Maistrove akcije za severno slovensko mejo. Slavnostni govornik bo predsednik Vlade Republike Slovenije dr. Robert Golob. Govoru bo sledil umetniški del proslave, ki ga z ekipo snuje režiserka Mateja Kokol. Osrednja nit programa proslave bo ljubezen – ljubezen do domovine, do sočloveka, do umetnosti in do narave. Prireditev bo mogoče v neposrednem prenosu spremljati na 1. programu Televizije in 1. programu Radia Slovenija ter na spletnem portalu RTV Slovenija.
V Gledališki in koncertni dvorani Lendava bo v ponedeljek, 30. oktobra 2023, ob 20. uri državna proslava ob dnevu reformacije. Slavnostna govornica bo predsednica Republike Slovenije dr. Nataša Pirc Musar. Govoru bo sledil umetniški del proslave z naslovom Jezik, knjiga in umetna inteligenca. Dan reformacije je za Slovence izjemno pomemben praznik, saj je s prvimi tiskanimi knjigami slovenščina našla svoje mesto med velikimi in vplivnimi evropskimi jeziki. Ta privilegij želimo ohraniti tudi v sodobnem svetu sredi razcveta novih informacijskih tehnologij, so v predstavitvi zapisali organizatorji proslave. Prireditev bo mogoče v neposrednem prenosu spremljati na 1. programu Televizije Slovenija.
Neveljaven email naslov