![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/31/65173985_tatjana_bajc_nabiranje.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172475_img_2904.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172479_img_2913.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/31/65173988_tatjana_bajc_vrt.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172478_img_2911.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172483_img_2920.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172480_img_2914.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172489_img_2938.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/12/24/65172491_img_2943.jpg)
Daljši sprehodi so postali neločljivi del njenega vsakdana zaradi težav s hrbtenico, s katerimi se je spopadala že v vrtcu. Tam je namreč kot vzgojiteljica delala 37 let, potem pa se lani upokojila. "Ko sem začela hoditi na sprehode, sem začela opazovati tudi naravo okoli sebe. Prej namreč sploh nisem videla, kaj vse ti nudi narava," se spominja začetkov svojega konjička.
Nabirala je različne poznane in tudi nepoznane rastline, doma pa preverjala njihove lastnosti in zdravilne učinke. Preko spleta in strokovnih priročnikov, ki se jih je nabralo že kar veliko, je svoje znanje o zdravilnih rastlinah izpopolnjevala in nadgrajevala. Naslednji korak je bila vključitev v študijsko skupino na LU Krško, ki jo je obiskovala dve leti, letos pa je sama postala vodja skupine.
"Ko sem spoznavala zdravilne rastline in njihove lastnosti, sem želela preveriti, ali sem na pravi poti, zato sem se povezala z nekaterimi znanimi zeliščarji (mag. Kukman, Jože Majes, Mirjam Grilc …) po Sloveniji. Vedno, karkoli delam, se najprej pozanimam in preverim. Zelo zanimivo je bilo, da recimo veliko ljudi ne ve, kako se pravilno pripravi čajna mešanica: če želiš pripraviti zdravilni čaj, moraš v mešanici vedno dati samo 50 odstotkov zelišča, ki vsebuje zdravilno učinkovino, ostalo pa so dodatki za barvo in aromo," pojasni pravilno pripravo.
Skrbne priprave na vodenje študijske skupine
Študijsko skupino, ki se srečuje enkrat tedensko po 3 ure, zdaj sestavlja 18 članic, kar je v bistvu več, kot so sprva načrtovali. "Še nekaj jih je klicalo, vendar pa žal ne gre. V manjši skupini je namreč lažje delati," pojasnjuje delovanje skupine, katere vodenje ji je v veliko veselje. Priznava pa, da v to vlaga tudi veliko časa. Za vse udeleženke, ki so različnih starosti, najstarejša ima 75 let, najmlajša pa manj kot 30, je pripravila študijske mape, v katerih je podrobno opisano celotno poglavje, ki ga potem obdelajo na srečanju.
Nabiranje zelišč je tako prešlo v pripravo čajev, potem pa je začela raziskovati in pripravljati še druge izdelke: od mazil, tinktur, sirupov, krem do zeliščnih likerjev. "Ne bi si mislila, da mi ukvarjanje z zelišči tako veliko pomeni. Začela sem s čaji, potem pa sem želela poskusiti še druge stvari. Naredila sem celo didaktično družabno igrico »spomin« s sličicami zelišč in ta je prava uspešnica pri mojih vnukih. Tako se otrok res veliko nauči," pojasni, kako pozitiven učinek ima njen konjiček tudi na mlajše. Zanje je še posebej zanimiv sprehod po velikem zeliščnem vrtu, ki krasi okolico hiše in v katerem je res pisana bera zelišč in drugih rastlin.
Pravilna priprava čaja
"Pomembno je, da mešanic čaja ne drobiš in da vse rastline v mešanici ostanejo cele. Če jih zdrobiš, izgubijo aromo in zdravilni učinek. Če komu daš domač čaj, mu moraš razložiti, kako naj ga uživa. Če je čaj zdravilne narave, potem ga ne smemo uživati več kot 3 tedne, če pa je običajna mešanica, potem pa ga lahko pijemo vsak dan. Določene rastline imajo namreč v sebi učinkovine, ki lahko, če jih užiješ preveč, škodijo. To je tudi moje vodilo pri vodenju skupine: da je potrebno znanje o pravilni uporabi zelišč širiti."
Za pripravo domačih mil je potrebnega več znanja in previdnosti, zato se je sama bolj usmerila v izdelavo raznih mazil. Za teniški komolec je recimo izvrstno mazilo iz gabeza. "Gre za star recept, ki sem ga dobila od neke stare ženice in je res učinkovit. Po zadnjih raziskavah naj bi bil gabez, če se ga uporablja v večji količini in dalj časa, strupen. Najbolj zdravilna za zunanjo uporabo pa je njegova korenina, zlasti če jo izkoplješ jeseni. Pripraviš jo tako, da jo olupiš, narežeš in scvreš na masti," razloži pripravo mazila in zraven takoj doda, da je pri številnih rastlinah težava, da so določeni deli zeli strupeni. "Spomladi se nabira cvetove in liste, poleti plodove, jeseni pa se izkopavajo korenine zdravilnih rastlin (gabez, baldrijan, regrat, hren, angelika …)."
Kot pravi, večina ljudi recimo nabira cvetove ameriškega slamnika, ne vedo pa, da je uporabna cela rastlina. "Celo je potrebno čim bolj zdrobiti, jo namočiti v alkohol ter pustiti vsaj 4 tedne. Da pa je učinek zdravilnosti še večji, lahko jeseni izkopljemo še korenino, jo narežemo, namočimo v žganje vsaj za 4 tedne, nato pa obe tinkturi zmešamo. Tako dobimo zelo učinkovito tinkturo, ki krepi imunski sistem in kot preventiva preprečuje bakterijske, predvsem pa virusne infekcije. Še posebej je učinkovit pri preprečevanju prehladov in gripe, povišani temperaturi in vnetjih."
Najboljše učenje je s prakso
Na delavnicah študijske skupine si prizadeva, da vse udeleženke tudi same poskusijo pripraviti različne čaje, mazila in druge pripravke. "Tako je prenos znanja najbolj učinkovit: da sam poskusiš, ne da le opazuješ. Seveda pa je zelo pomembno tudi druženje, predvsem pa se v pogovoru velikokrat izkaže, da imajo številne veliko znanja in tako ga delimo. Recimo, zadnjič je ena od gospa prinesla peteršiljevo vino. Fantastično je bilo in zelo zdravo. Predvsem je odličen v boju proti holesterolu in visokemu pritisku."
V predprazničnem času je izkoristila krajše dneve tudi za pripravo različnih novoletnih daril za obdaritev svojih najbližjih. "To mi je res v veliko veselje, še v večje pa mi je, ko vidim vesele obraze obdarovancev. Srečo imam, da imam smisel in veselje za ustvarjanje," pravi in doda, da se tudi v teh dneh vsak dan odpravi na sprehod in še vedno odkrije bogato bero narave. "Sredi decembra sem našla še cvetoč ognjič. Kdo bi si mislil."
"Človek je del narave in prav je, da z naravo živi in jo tudi spoštuje, saj ti le-ta lahko zelo veliko pomaga, če jo znaš pravilno izkoristiti. Naj končam to srečanje z meni zelo realnim rekom iz Kremanske prerokbe: 'Prišel bo čas, ko bodo ljudje umirali od najhujših bolezni. Povsod bodo iskali zdravila in niti opazili ne bodo, da po njih hodijo.'
Ker so praznični časi, je prijazno delila z nami naslednji recept:
SIVKOVI PIŠKOTI
Sestavine:
250 g moke
125 g masla
125 g sladkorja
1 jajce
5 sivkinih cvetov (posušenih)
sivkov sladkor (za posip)
Priprava: Za sivkine piškote najprej naredimo testo. Maslo narežemo na majhne kose in ga pomešamo z moko. Sladkor in jajce penasto zmešamo. Skupaj s sivkinimi cvetovi, vse zgnetemo v krhko testo. Testo postavimo na hladno mesto in ga pustimo počivati za približno eno uro. Testo razvaljamo na pomokani delovni površini in s kalupom po lastni izbiri oblikujemo piškote. Sivkine piškote položimo na pekač, ki smo ga prekrili s papirjem za peko in pri 180 °C pečemo v vnaprej ogreti pečici ok. 18 minut.
Nasvet: Sivkini piškoti so še posebej lepi, če jih še surove potresemo s sivkinim sladkorjem ali grobo mletim sladkorjem. S tem receptom jih z lahkoto pripravite sami.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje