Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na slovesnosti v Riu de Janeiru so ta teden podelili najprestižnejše nagrade v matematiki, ki jih opisujejo kot neke vrste Nobelove nagrade za to področje. Nagrado podeljujejo vsaka štiri leta štirim matematikom, mlajšim od 40 let, ki jim je uspel močan prodor na sicer precej klasičnih področjih te vede.
Po štirih letih podelili nove Fieldsove medalje najboljšim mladim matematikom na svetu
Mednarodni matematični kongres je ta teden na slovesnosti v Riu de Janeiru podelil najprestižnejše nagrade v matematiki, ki jih opisujejo kot neke vrste Nobelove nagrade za to področje. Nagrado podeljujejo vsaka štiri leta štirim matematikom, mlajšim od 40 let, ki jim je uspel močan prodor na sicer precej klasičnih področjih te vede.
Letošnji lavreati so 40-letni Caucher Birkar kurdskih korenin, ki je univerzitetni profesor v Cambridgeu, 34-letni Alessio Figalli iz švicarskega Federalnega inštituta za tehnologijo, 36-letni Akshay Venkatesh indijskih korenin iz ameriške univerze Princeton in, najmaljši, 30-letni Peter Scholze, ki je profesor na univerzi v Bonnu.
Gre za največje dosežke v čisti matematiki, ki pokažejo, kaj so najpomembnejša odkritja in preboji v zadnjem času, je pojasnil profesor na Fakulteti za matematiko in fiziko v Ljubljani dr. Andrej Bauer. “Vedno gre za klasična matematična področja in večinoma so to matematiki, ki taka področja kombinirajo, naredijo preboj iz enega na drugo.”
Če si matematiko predstavljamo kot rudnike, so področja, ki se jih lotevajo ti vrhunski matematiki, rovi, ki so speljani najgloblje, kjer so že trčili ob granit. Tam je zelo težko najti nov drag kamen, veliko je treba vedeti, zato tja vleče najboljše matematike. – dr. Andrej Bauer
Podelitev pa je skazila nevšečnost. Le nekaj minut po končani slovesnosti so nagrajencu Caucherju Birkarju ukradli medaljo, ki jo je pustil v svojem kovčku. Ko so kovček našli, v njem ni bilo sledu za zlatim odličjem, ocenjenim na 3000 funtov. Zadevo preiskuje brazilska policija.
Spomladi 2017 je v Ljubljani gostoval francoski matematik Cedric Villani, ki je leta 2010 prejel Fieldsovo medaljo. Doktoriral je leta 1998 na pariški univerzi Dauphine, do leta 2017 je bil direktor Inštituta Henri Poincaré na pariški univerzi Sorbonne, zdaj pa je dejaven tudi v francoski politiki, zlasti za področje znanosti.
Ker je strasten matematik, si želi to strast deliti tudi z drugimi, zato je pobudnik poljudne promocije znanosti – predava v osnovnih šolah, gimnazijah, znanstvenih festivalih, je reden gost televizijskih oddaj. Napisal je tudi več poljudnih knjig – njegovo delo Rojstvo teorema (2012) je lani izšlo tudi v slovenskem prevodu.
Villani je bil leta 2014 tudi gost oddaje Evropa osebno na Valu. Poslušate jo lahko tukaj.
682 epizod
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Na slovesnosti v Riu de Janeiru so ta teden podelili najprestižnejše nagrade v matematiki, ki jih opisujejo kot neke vrste Nobelove nagrade za to področje. Nagrado podeljujejo vsaka štiri leta štirim matematikom, mlajšim od 40 let, ki jim je uspel močan prodor na sicer precej klasičnih področjih te vede.
Po štirih letih podelili nove Fieldsove medalje najboljšim mladim matematikom na svetu
Mednarodni matematični kongres je ta teden na slovesnosti v Riu de Janeiru podelil najprestižnejše nagrade v matematiki, ki jih opisujejo kot neke vrste Nobelove nagrade za to področje. Nagrado podeljujejo vsaka štiri leta štirim matematikom, mlajšim od 40 let, ki jim je uspel močan prodor na sicer precej klasičnih področjih te vede.
Letošnji lavreati so 40-letni Caucher Birkar kurdskih korenin, ki je univerzitetni profesor v Cambridgeu, 34-letni Alessio Figalli iz švicarskega Federalnega inštituta za tehnologijo, 36-letni Akshay Venkatesh indijskih korenin iz ameriške univerze Princeton in, najmaljši, 30-letni Peter Scholze, ki je profesor na univerzi v Bonnu.
Gre za največje dosežke v čisti matematiki, ki pokažejo, kaj so najpomembnejša odkritja in preboji v zadnjem času, je pojasnil profesor na Fakulteti za matematiko in fiziko v Ljubljani dr. Andrej Bauer. “Vedno gre za klasična matematična področja in večinoma so to matematiki, ki taka področja kombinirajo, naredijo preboj iz enega na drugo.”
Če si matematiko predstavljamo kot rudnike, so področja, ki se jih lotevajo ti vrhunski matematiki, rovi, ki so speljani najgloblje, kjer so že trčili ob granit. Tam je zelo težko najti nov drag kamen, veliko je treba vedeti, zato tja vleče najboljše matematike. – dr. Andrej Bauer
Podelitev pa je skazila nevšečnost. Le nekaj minut po končani slovesnosti so nagrajencu Caucherju Birkarju ukradli medaljo, ki jo je pustil v svojem kovčku. Ko so kovček našli, v njem ni bilo sledu za zlatim odličjem, ocenjenim na 3000 funtov. Zadevo preiskuje brazilska policija.
Spomladi 2017 je v Ljubljani gostoval francoski matematik Cedric Villani, ki je leta 2010 prejel Fieldsovo medaljo. Doktoriral je leta 1998 na pariški univerzi Dauphine, do leta 2017 je bil direktor Inštituta Henri Poincaré na pariški univerzi Sorbonne, zdaj pa je dejaven tudi v francoski politiki, zlasti za področje znanosti.
Ker je strasten matematik, si želi to strast deliti tudi z drugimi, zato je pobudnik poljudne promocije znanosti – predava v osnovnih šolah, gimnazijah, znanstvenih festivalih, je reden gost televizijskih oddaj. Napisal je tudi več poljudnih knjig – njegovo delo Rojstvo teorema (2012) je lani izšlo tudi v slovenskem prevodu.
Villani je bil leta 2014 tudi gost oddaje Evropa osebno na Valu. Poslušate jo lahko tukaj.
Perzeidi prihitijo v Zemljino atmosfero s približno 60 km/s, utrinek sveti 0,3 sekunde in ko zrno prahu vstopi v atmosfero, se lahko temperatura v bližini segreje tudi za več tisoč stopinj Celzija.
Po evropskih državah se širi različica delta, ki je še bolj prenosljiva kot alfa. Kako dvigniti zavest o izredni pomembnosti cepljenja in spodbuditi ljudi, da se odločijo za cepljenje.
Evoluciji in naravni selekciji smo zmešali štrene s tem, da danes večina naših potomcev preživi do starosti, ko lahko predajo naprej svoj genetski material.
Frekvenca X tokrat razmišlja o športu – o pravičnem športu, kjer imajo vsi tekmovalci enake pogoje. Doping je še vedno eden tistih problemov športa, v zvezi s katerim povprečni športni navdušenci pomislijo predvsem na kolesarstvo. Pa je tak vtis upravičen?
Kaj želimo doseči s cepljenjem proti covid in drugim nalezljivim boleznim, kaj je kolektivna imunost in kako določimo njen prag za določeno nalezljivo bolezen? Zakaj cepiti tudi otroke in mladostnike?
Slovenski znanstvenik je v ZDA prejel Gruberjevo nagrado s področja kozmologije, z izkušnjami in metodami svojega osnovnega znanstvenega področja med drugim razlaga tudi potek pandemije koronavirusa.
Posel sestavljanja baterij je trd, napredek pa se meri v odstotkih. Kaj se dogaja na področju razvoja zmogljivejših baterij.
Gradbeništvo v Evropi porablja polovico vseh ekstrahiranih materialov in samo proizvaja več kot 30 odstotkov vseh odpadkov-
V drugem delu nove serije Frekvence X z novimi tehnologijami natisnemo kolenski vsadek, oblečemo pametni jopič, sestavimo najlažje kolo na svetu in naš planet obkrožimo s hitrostjo 27.000 kilometrov na uro.
Kako razumeti virusno evolucijo, zakaj je pomembno spremljanje novih različic in kaj vse to pomeni za prihodnost pandemije?
Rdeča nit nove serije oddaj Frekvence X so materiali. V prvem delu smo se ob pomoči strokovnjakov z Zavoda za gradbeništvo Slovenije lotili tistih, ki sestavljajo infrastrukturo človeških civilizacij.
Možgani so dih jemajoč organ, v katerega se zaljubiš in v katerega nikoli ne zarežeš brez strahospoštovanja. Odstranjevanje tumorja budnemu pacientu pa je eden najzahtevnejših postopkov v kirurgiji.
Kar 99 odstotkov vseh podatkov se prenaša po optičnih vlaknih, ki skoraj nezavarovana ležijo tudi nekaj tisoč metrov pod vodo.
Na kakšnih preizkušnjah so naši možgani in zakaj smo utrujeni od številnih virtualnih interakcij? Kakšna je vloga umetne inteligence in kje lahko nadgradi človeško?
Kako in zakaj se odzivamo v ekstremnih razmerah? Kakšni mehanizmi se sprožajo v možganih? Kako je s stresom in kaj v odnose prinese adrenalin?
Kako nošnja zaščitnih mask vpliva na odnose med ljudmi, kako so se spremenili naši mehanizmi spoznavanja in prepoznavanja? So se naši možgani privadili mask, se jih bodo tudi odvadili?
Prof. Lewis Dartnell, avtor knjige Izvori, astrobiolog in komunikator znanosti o tem, kako je naš planet oblikoval človeško zgodovino.
Nedavno je Nasini misiji Fermi LAT uspelo odkriti izbruh te nevtronske zvezde v bližnji galaksiji.
Tokratno Frekvenco X bi lahko naslovili Fotografski vodnik po galaksiji ali pa kar Astrofotografija za telebane, prvi del. Skupaj se bomo učili o tem, kako potovati po vesolju kar z domačega balkona ali s strehe. Svoje iznajdljive in predvsem zelo cenovno dostopne astrofotografske rešitve bo z nami delil angleški astrofizik Rory Griffin.
Neveljaven email naslov