Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Čeprav so jagode po hranilni sestavi koristno živilo, ostaja problem njihove onesnaženosti s pesticidi
Rdeče, dišeče, okusne, osvežilne in zdrave. Vse to so jagode, ki jih je v pomladno-poletnih dneh obilo in so pogost dodatek pri pripravi različnih sladic, marmelad, kot priljubljena priloga kosmičem, jogurtu, tudi k penečemu vinu se podajo. Razveseljuje tudi dejstvo, da so bogat vir vitaminov in mineralov, zaradi nizke vsebnosti sladkorja so primerne za diete. Več o tem sadežu, ki je zaradi svoje občutljivosti žal pogosto onesnažen tudi s pesticidi, v tokratni rubriki Veste, kaj jeste?.
Jagode vsebujejo železo, natrij, kalcij, kalij in fosfor ter različne sadne kisline, vitamine A, B1, B2 in C, poleg tega pa imajo nizko energijsko vrednost (46 kcal/100 g) in so tudi vir vlaknin.
“Če želimo zaužiti čim bolj kakovosten sadež, moramo biti pri izbiri jagod pozorni. Seveda je običajno najboljši nabran tisti z domačega vrta, a če nimamo te možnosti, če je le mogoče, kupujmo povsem zrele sadeže s pecljem, svetlejše barve in srednje velikosti. Velike in močno rdeče jagode so lahko polne vode in hitro rasle ter dozorele s pomožnimi tehnološkimi sredstvi in sintetičnimi gnojili.” – Inštitut za nutricionistiko
Čeprav so jagode po hranilni sestavi koristno živilo, ostaja problem njihove onesnaženosti s pesticidi
Rdeče, dišeče, okusne, osvežilne in zdrave. Vse to so jagode, ki jih je v pomladno-poletnih dneh obilo in so pogost dodatek pri pripravi različnih sladic, marmelad, kot priljubljena priloga kosmičem, jogurtu, tudi k penečemu vinu se podajo. Razveseljuje tudi dejstvo, da so bogat vir vitaminov in mineralov, zaradi nizke vsebnosti sladkorja so primerne za diete. Več o tem sadežu, ki je zaradi svoje občutljivosti žal pogosto onesnažen tudi s pesticidi, v tokratni rubriki Veste, kaj jeste?.
Jagode vsebujejo železo, natrij, kalcij, kalij in fosfor ter različne sadne kisline, vitamine A, B1, B2 in C, poleg tega pa imajo nizko energijsko vrednost (46 kcal/100 g) in so tudi vir vlaknin.
“Če želimo zaužiti čim bolj kakovosten sadež, moramo biti pri izbiri jagod pozorni. Seveda je običajno najboljši nabran tisti z domačega vrta, a če nimamo te možnosti, če je le mogoče, kupujmo povsem zrele sadeže s pecljem, svetlejše barve in srednje velikosti. Velike in močno rdeče jagode so lahko polne vode in hitro rasle ter dozorele s pomožnimi tehnološkimi sredstvi in sintetičnimi gnojili.” – Inštitut za nutricionistiko
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov