![Včasih se lahko zanesemo le sami nase. Včasih se lahko zanesemo le sami nase.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/09/06/65696653.jpg)
Na Pristavi nad Stično so akterji vzpostavitve Manevrske strukture narodne zaščite (MSNZ) Janez Janša, Igor Bavčar, Tone Krkovič, Jože Kolenc in Vinko Beznik na sestanku 7. septembra 1990 sprejeli prvi tajni načrt bojne uporabe enot, ki je predvideval obrambo Slovenije v primeru agresije JLA.
"Načrt, ki je bil tukaj potrjen za primer zavarovanja Slovenije ob sprejemanju prvih korakov v smeri osamosvojitve, je bil v dveh ključnih točkah praktično realiziran junija 1991, ko smo bili dejansko napadeni," je v nagovoru udeležencem pojasnil premier in nekdanji obrambni minister Janez Janša.
Podrobneje je predstavil tedanje dogajanje in razmere, v katerih so se ključni akterji pripravljali na morebitno agresijo JLA. Iz teh dogodkov je po njegovih besedah mogoče razbrati tudi nauke za današnji čas. Spomnil je, da so tedaj prvič jasno opredelili JLA kot potencialnega agresorja. "V življenju je tako, da stvari lahko spreminjaš šele takrat, ko jih ne le realno vidiš, ampak si jih sposoben tudi javno prepoznati kot takšne," je ponazoril.
![Prihod udeležencev slovesnosti na prizorišče. Foto: BoBo Prihod udeležencev slovesnosti na prizorišče. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/09/06/65696661.jpg)
Slovenija, EU in Nato
Razvoj je državo v zadnjih 30 letih kljub veliko stranpotem in razočaranjem vendarle pripeljal v okolje, v katerem okrog nas ni sovražnikov in je Slovenija članica EU-ja in Nata. "Zunanje okolje kljub vsem težavam še nikoli v zgodovini našega naroda ni bilo tako ugodno za naš razvoj, kot je bilo v zadnjih desetletjih," je ocenil Janša.
Kljub temu pa nas je spomladansko dogajanje z epidemijo oz. pandemijo novega koronavirusa streznilo. Takrat smo se po njegovih besedah znebili iluzije, da smo zdaj varni, da se nam ne more nič zgoditi in da nam bodo, tudi če bi se nam kaj zgodilo, vsi pomagali. "Tako kot leta 1990 smo bili nekaj tednov popolnoma sami," je spomnil.
Zato je treba delovati tudi v tej smeri, da si moramo biti sposobni pomagati sami. "Nauk tega časa je pravzaprav večen," je dejal Janša in spomnil na politične razprave o potrebnem posodabljanju Slovenske vojske. Še eden naukov tedanjega časa pa sta sodelovanje in medsebojno zaupanje med ljudmi različnih prepričanj. Pet udeležencev tedanjega sestanka po besedah Janše namreč "niti približno ni bilo istih političnih prepričanj". Prav sodelovanje in medsebojno zaupanje sta bila po njegovih besedah med ključnimi elementi, da je osamosvojitev uspela.
Koraki osamosvojitve
Predsednik Združenja za vrednote slovenske osamosvojitve in notranji minister Aleš Hojs je v krajšem nagovoru dejal, da tisti, ki so se pred 30 leti zbrali na tem mestu, niso razmišljali o tem, kaj bodo postali. Vsi so razmišljali le o tem, kaj je treba narediti, da ustrezno zavarujemo naslednje korake osamosvojitve, je poudaril.
Zbrane je pozdravil tudi župan občine Ivančna Gorica Dušan Strnad, ki je izrazil upanje, da tudi takšni trenutki pripomorejo k širšemu zavedanju pomena dogodkov, ki so pripeljali do osamosvojitve države.
Med visokimi gosti današnje slovesnosti so bili tudi predsednik republike Borut Pahor, predsednik državnega sveta (DS) Alojz Kovšca, nekateri ministri osamosvojitvene vlade in drugi vidni predstavniki tedanje politike.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje