![Bojana Humar](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2009/11/03/64637337_nap_f67eu_humar_boj_akr_1207592881.jpg)
![Boško Šrot](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2009/06/18/64596973_srot.jpg)
Kot poroča komercialna televizija POP TV, ima največ premoženja celjski podjetnik Mirko Tuš, a tudi pri njem se pozna kriza - njegovo premoženje, ki je lani znašalo še 550 milijonov evrov, je zdaj za skoraj polovico manjše (ocenjeno je na 340 milijonov evrov). Najbogatejša ženska je Helena Petrin iz BTC-ja, ki je na 49. mestu.
10 NAJBOGATEJŠIH SLOVENCEV
1. Mirko Tuš - 340,6 milijona evrov
2. Igor Lah - 240,7
3. Darko Horvat - 112,1
4. Dari in Vesna Južna - 93
5. Jurij Krč - 88,3
6. Tomaž Lovše - 73,6
7. Hetem Ramadani - 68,5 -
in Gabrijel in Petra Rejc - 68,5
9. Joc Pečečnik - 65,4
10. Družina Anderlič - 56,3
Na seznamu je glede na preteklo leto tretjina novih imen, nam je pojasnila vodja projekta in namestnica odgovorne urednice revije Manager Bojana Humar in dodala, da se kriza pozna tudi pri najbogatejših - celotno premoženje 100 najbogatejših je namreč za eno petino manjše kot preteklo leto in znaša 3,2 milijarde evrov.
Na lestvici so večinoma podjetniki, torej taki, ki so uspeli s kakšno posebno idejo, in tisti, ki se ukvarjajo z borzo, ti so sicer v preteklem letu največ izgubili. Kot nam je pojasnila Humarjeva, v Sloveniji do takega premoženja skoraj ni mogoče priti drugače. Na naši loteriji so namreč zneski precej manjši, zato milijoni pač ne padajo kar z neba.
Dva milijonarja z lestvice izpadla
Kot je še razložila Humarjeva, se dva lanska multimilijonarja na letošnjo lestvico nista uvrstila, en bogataš pa je na lestvici novinec. "To seveda ne pomeni, da premoženja še ni imel prej, pomeni le to, da ga nismo opazili," pojasnjuje Humarjeva in dodaja, da je ljudi, ki imajo imajo večino podjetij v tujini, težje opaziti.
Ta lestvica je plod polletnega raziskovanja skupine osmih analitikov in novinarjev, ki je poglobljeno preučevalo in ocenjevalo premoženje okoli 300 Slovencev (lani so jih pod drobnogled vzeli približno 100 manj). Humarjeva ob tem opozarja, da preučujejo le javno dostopne podatke podjetij in družb v lasti teh ljudi, nikoli pa njihovega osebnega premoženja. "Poleg tega na koncu vedno odštejemo dolgove," še dodaja.
Humarjeva pojasnjuje, da so se prvo leto pojavljale pripombe, čes da so zagotovo kršili zakon o varstvu osebnih podatkov, a je pozneje informacijska pooblaščenka njihove pritožbe zavrnila. Od takrat načeloma pripomb na njihovo delo ni bilo, pravi Humarjeva in dodaja, da vsakogar na lestvici pred objavo tudi pokličejo in ga prosijo za komentar.
"Poznejša" analiza je ažurnejša
Do zdaj so lestvico najbogatejših objavljali spomladi, letos pa šele novembra. Zakaj? "Če lestvico naredimo v drugi polovici leta, to pomeni, da so podatki veliko bolj ažurni. Lani (leta 2008)smo na primer spomladi pregledovali podatke za leto 2006. Letos, torej leta 2009, pa smo lahko, ker smo analizo delali pozneje, dobili že podatke za 2008." Humarjeva ob tem še pravi, da bi bili lahko podatki, če bi analizo delali prej in upoštevali bilance ter delniške knjige iz leta 2007, precej nerealni - predvsem zaradi krize.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje