![Nov avtocestni odsek je dolg 5,5 kilometra, vožnjo pa bo olajšal predvsem voznikom z Gorenjskega in v nasprotni smeri. Foto: MMC RTV SLO](https://img.rtvcdn.si/upload/Slovenija/sentvid-koseze.jpg)
Prav gotovo bodo ljudje, državljanke in državljani, kar hitro pozabili na zaplete pri gradnji predora Šentvid.
Odprtje 5,5 kilometra dolgega odseka je dobra novica predvsem za voznike, ki se v Ljubljano pripeljejo z Gorenjskega in pot nadaljujejo proti Novemu mestu in Zagrebu ali proti morju.
Ob odprtju avtocestnega odseka je minister za promet Radovan Žerjav povedal, da bodo ljudje prav gotovo hitro pozabili na zaplete pri graditvi predora Šentvid, in dodal da teh zadev nikakor ne smejo pozabiti stroka, projektanti, izvajalci, nadzor, Dars, DDC, prometno ministrstvo in vsekakor tudi politika. Odprtja se je udeležil tudi prvi mož SCT-ja Ivan Zidar.
Novi odsek tako spreminja režim na ljubljanski obvoznici. Ta se namreč priključuje na novozgrajeni odsek avtoceste na priključku v Kosezah. Avtocestni odsek je zgrajen kot štiripasovnica z odstavnima pasovoma in z vmesnim ločilnim pasom.
Vključuje vozna in prehitevalna pasova, srednji ločilni pas, dva notranja in dva zunanja robna pasova ter dve bankini. Na avtocesti bodo trije priključki: Šentvid, Koseze in Podutiška.
Predor Šentvid je skupaj za galerijo dolg 1.480 metrov, sestavljata pa ga dve dvopasovni cevi, dve kaverni, dve tripasovni cevi in dve priključni cevi s Celovške ceste na glavno predorsko cev. Predor bo gorenjski avtocestni krak povezoval z ljubljanskim cestnim obročem, z njegovim odprtjem pa bo daljinski promet z gorenjskega avtocestnega kraka preusmerjen s sedanje Celovške ceste na ljubljanski cestni obroč.
Do jeseni 2009 bodo zgrajene tudi priključne rampe in dva priključka na Celovško cesto.
Predor Šentvid skoraj trikrat dražji od prvotnih načrtov
Na Darsu so preč časom dejali, da bo celotni odsek stal okoli 265 milijonov evrov, za predor Šentvid pa bo treba odšteti 135,7 milijona evrov. SCT bi moral predor zgraditi za nekaj manj kot 50 milijonov, kar so predvidevali prvotni načrti, a sta Dars in ministrstvo za promet načrt predora spreminjala, s tem pa so naraščali tudi stroški. Leta 2006 je bila z SCT-jem tako podpisana dodatna pogodba za 70 milijonov evrov, rok gradnje pa se je iz leta 2006 premaknil na konec leta 2007. Domnevno nepredvidljive geološke okoliščine, ki so nastale ob vrtanju rova, so ceno dvignile na 135,7 milijona evrov, predor pa je odprt šele julija 2008.
Prav gotovo bodo ljudje, državljanke in državljani, kar hitro pozabili na zaplete pri gradnji predora Šentvid.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje