![V Italiji zelo pogosto za lovljenje ujed uporabljajo vzmetne pasti. Tudi v Sloveniji smo odkrili že kar nekaj primerov uporabe takšnih pasti za lov na ujede. Foto: MMC RTV SLO/Blaž Mihevc/DOPPS](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2018/09/03/65524879.jpg)
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2018/09/03/65524880.jpg)
Trditve Društva za proučevanje in opazovanje ptic nas presenečajo. DOPPS zato urgentno pozivamo, da vsak posamičen primer takoj prijavijo in dokaze posredujejo policiji. Lovska zveza Slovenije ima ničelno toleranco do vseh vrst nezakonitega ubijanja. V prihodnjem letu bo tako v okviru projekta Ponovne naselitve risa med drugim sodelovala pri izobraževanju forenzikov oziroma posebne policijske enote za preprečevanje in odkrivanje krivolova. "Navedeni prijavitelj je društvo, ki deluje v javnem interesu, in če imajo podatke o velikem obsegu kršitev, bi se morali vsekakor obrniti na inšpekcijo in v primeru zavarovanih vrst ali mučenja živali tudi na policijo.
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2018/09/03/65524881.jpg)
Inšpekcija za okolje in naravo je v vseh primerih ukrepala v skladu s svojimi pooblastili. Že več let pa opozarjajo, da na področju okolja obseg rednega dela in pripad prijav in pobud presega zagotovljeno zmogljivost inšpekcije, zato so v položaju, ko dostikrat obravnavanje pobud in prijav v razumnem času ni zagotovljeno. Zavedajo se, da to pri prijaviteljih in splošni javnosti vzbuja občutek neodzivnosti inšpekcije, kar pa ni res, saj je tudi inšpekciji za okolje in naravo v interesu, da bi se lahko vedno hitro in učinkovito odzvala in sproti reševala zaznano problematiko na terenu, javnost pa tako pravočasno opozorila in ažurno, kot to dopuščajo pravila postopka, odpravljala tveganja za okolje. To bi konec koncev tudi dvignilo zaupanje in ugled organa v javnosti.
Društvo je konec avgusta opozorilo, da so v okviru projekta "Proti nezakonitemu ubijanju ptic na jadranski selitveni poti", financira ga nemška naravovarstvena fundacija Euronatur, opazili, da je stanje v Sloveniji precej slabše, kot se je verjelo doslej.
"Ptice so nezakonito pobite in ulovljene na zelo različne načine. Največ jih je ustreljenih za šport in užitek, nekaj tudi za preprodajo za hrano, nekaj pa jih konča nagačenih na stenah kot trofeje. Med lovci na ptice je zelo priljubljena tudi uporaba limanic – palic, ki se jih namaže z lepljivo snovjo, na katere se nato prilepijo ptice ob pristanku. Takšen način lova je še posebno krut, saj lahko prilepljene ptice v mukah umirajo po več ur ali dni. Manj pogosto, vendar ne tako redko, so ptice žrtve zastrupljanja, ki je namenjeno ponekod predvsem nezaželenim vrstam, kot sta lisica ali šakal. Takšno neciljno zastrupljanje prizadene predvsem ujede, kot so lunji, škarniki in orli, ob zastrupljenjem truplu pa lahko najdemo tudi po več trupel. Zastrupljanje ima lahko na populacije vrst z manj potomci, kot so orli, zelo negativen vpliv," so opozorili v DOPPS-ju.
"V Sloveniji je najbolj razširjen nezakonit lov ptic pevke. Gre za majhne ptičke, kot so, denimo, liščki in ptice iz družine ščinkavcev, ki se nato prodajajo. Tudi pri nas jih nekateri zadržujejo v kletkah," je za MMC povedal vodja varstveno ornitološkega sektorja pri DOPPS-u Tomaž Jančar, vendar je večina teh ptic namenjenih v Italijo, kjer so še posebej priljubljene.
Ptice sicer lahko lovijo z namenom obročkanja, za označevanje, kar organizira prirodoslovni muzej. "Ptice ujamejo, obročkajo, zmerijo in spustijo," pravi Jančar, vendar se število informacij o nezakonitem lovu ptic povečuje.
Prodaja pasti za ujede na Bolhi
V okviru projekta nezakonitega lovljenja ptic na jadranski poti so se, kot pravi Jančar, prvič lotili sistematičnega zbiranja podatkov, ki jih zbirajo na različne načine. "Od ljudi, ki so blizu narave, ki so člani našega društva ali privrženci. Veliko informacij se najde na družbenih omrežjih, kot je Facebook, pa tudi na spletnih tržnicah, kot je Bolha, se prodajajo vse mogoče stvari. Tam smo odkrili, da se v Sloveniji očitno dogaja lov ujed v pasti, vendar še ne vemo, v kakšnem obsegu. Prodajajo se namreč pasti za lov ujed. Obstajajo ljudje, ki jih izdelujejo, očitno pa obstajajo tudi kupci," pravi.
Med razkritimi nezakonitimi primeri lova navaja primer lovca ujed na Štajerskem, ki ga prijela policija. "Dobivamo pa tudi informacije od ljudi, ki so naleteli na pasti, v katerih je bil živ golob. Ujede, ki so tako velike, da se prehranjujejo z golobi, kot sta kragulj in sokol, lahko priletijo in se ujamejo v past," opisuje Jančar.
Nezakonitega lova na divje ptice z namenom izlova, pri tem se večinoma streljajo prepelice in divje grlice, ki jih lovijo z zvočnimi posnetki (ptice privabijo, nato pa lovci spustijo pse, lovci pa ptice, ki vzletijo, postrelijo), je po mnenju vodje varstveno ornitološkega sektorja DOPPS-ja malo, saj se, kot rečeno, v Sloveniji največ lovijo živi osebki z namenom zadrževanja ptic, tudi z velikimi gostimi mrežami (3 x 12 metrov), ki se pokonci postavijo v grmovja. Vanje pa se ujamejo ptiči, ki letajo iz grma na grm.
Pomanjkanje okoljskih inšpektorjev
V DOPPS-ju so precej kritični glede dela okoljske inšpekcije, saj so navedli, da so v zvezi z nezakonitim lovom ptic pevk samo v zadnjih letih na okoljsko inšpekcijo posredovali več prijav zoper konkretne storilce, vendar "inšpekcija ni ukrepala".
Okoljska inšpekcija zavrača navedbe DOPPS-ja in pojasnjuje, da je DOPPS v letih 2017 in 2018 podal šest prijav v zvezi z nezakonitim ravnanjem s pticami. Vendar vse prijave obravnavajo v skladu z usmeritvami za vrstni red obravnave prijav, saj jim obseg dela ne omogoča, da bi lahko vse prijave obravnavali takoj.
Ptice izpuščene v naravo
V 2017 so tako prejeli prijavo o zadrževanju prostoživečih ptic pevk zavarovanih vrst v ujetništvu. Izdana je bila inšpekcijska odločba, s katero je bilo odrejeno, da je šest ptic treba izpustiti v naravo, kar se je že zgodilo.
"Prijavitelj v prijavi ni podal zahteve, da naj ga o ukrepih obvestijo, zato v tem primeru o tem ni bil obveščen. So pa o ukrepih obvestili Prirodoslovni muzej Slovenije, saj je imel inšpekcijski zavezanec s to ustanovo sklenjeno pogodbo o obročkanju prostoživečih ptic, ki jo je z zadrževanjem le-teh v ujetništvu kršil," pravijo na inšpektoratu.
V 2017 so prejeli od DOPPS-ja prejeli prijavo, ki se nanaša na usmrtitev petih kosov, ki so domorodne zavarovane vrste ptic. "V tem primeru ni bilo mogoče ugotoviti storilca in zato tudi ne voditi inšpekcijskega postopka. Izvirnemu prijavitelju pa je bilo svetovano, da se v primeru ponovitve takšnega dejanja takoj obrne na policijo, ki ima v takšnih primerih več možnosti, da izsledi storilca," pojasnjujejo.
V letu 2017 so prejeli še dve prijavi, ki se nanašata na nezakonit lov zavarovanih vrst ptic pevk, ki pa ju še niso obravnavali, prav tako ne prijave v zvezi z nezakonitim ravnanjem z breguljkami (manjše lastovke, o. p.), ki so jo prejeli julija 2018.
Letos je inšpektorat prejel tudi prijavo v zvezi s kršitvami vznemirjanja gnezditvenih koloniji zavarovanih živalskih vrst navadne čigre in rečnega galeba na Ptujskem jezeru, ki spada v območje Natura 2000 Drava. "Uveden je bil prekrškovni postopek, ki še ni končan. O uvedbi prekrškovnega postopka je bil prijavitelj obveščen," pravijo na okoljskem ministrstvu (MOP).
Manj nezakonitega lova kot pri sosedih
Na MOP-u pravijo, da jih skrbi zapis DOPPS-ja, da so v zadnjih letih opazili, da so tudi v Sloveniji številne ptice nezakonito pobite oz. ulovljene na različne načine. "Takšnega obsega kršitev ravnanja s prostoživečimi pticami, kot se lahko razume iz tega zapisa prijavitelja, Inšpekcija za okolje in naravo ne zaznava. Iz opisa postopkov zadnjih dveh let ta obseg tudi ne izhaja, saj gre za posamične primere usmrtitev po nekaj osebkov, kar je seveda ravno tako nesprejemljivo, ni pa to dimenzija problema, kot ga zaznavajo v nekaterih sosednjih državah in gre v tisoče osebkov," poudarjajo.
Trije primeri nezakonitega lova na ptice
Na ministrstvu za kmetijstvu, v okviru katerega deluje lovska inšpekcija, so nam sporočili, da so njihovi inšpektorji v letih od 2015 do 2017 obravnavali tri primere nezakonitega lova na ptice. "V tem obdobju ni bila od DOPPS-ja posredovana nobena prijava o nezakonitem lovu," so še dodali.
Nezakonit transport čez Slovenijo
Na Generalni policijski postaji (GPU) pojasnjujejo, da glede ptic največkrat obravnavajo kaznivo "nezakonito ravnanje z zaščitenimi živalmi in rastlinami," kamor spada nezakonito posedovanje, odvzem, poškodovanje, usmrtitev, izvoz, uvoz ali trgovanje z zaščitenimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, njihovimi deli in izdelki iz njih.
"Največkrat se policija srečuje (pri preverjanju in pregledu vozil) z nedovoljenim uvozom ali izvozom ptic, saj storilci največkrat nimajo ustreznih dovoljenj za uvoz/izvoz pristojnih organov. V večini primerov tihotapljenja gre za mrtve osebke različnih vrst ptic. Iz baz podatkov oziroma statistike žal ne moremo natančno izločiti, katere vrste živali (npr. ptice) so bile največkrat nezakonito uplenjene, tihotapljene, poškodovane. Kljub obravnavanim posameznim primerom nedovoljenega uvoza uplenjenih živali – ptic, pa ni zaznati posebnega vzorca/načina izvrševanja in obdobja, v katerem bi večkrat prihajalo do kaznivih dejanj," pravijo na GPU-ju.
"Za Slovenijo lahko rečemo, da gre pri obravnavi kaznivih dejanj, povezanih s pticami, predvsem za nezakonit uvoz oziroma izvoz zaščitenih živali, pri čemer posamezniki, ki lovijo ptice v tujini (Hrvaška, BIH), želijo te nezakonito prepeljati v drugo državo (največkrat v Italijo), kjer so namenjene predvsem za hrano v restavracijah. Slovenija je tako največkrat tranzitna država, in ne izvorna ali ciljna država," še dodajajo.
Trditve Društva za proučevanje in opazovanje ptic nas presenečajo. DOPPS zato urgentno pozivamo, da vsak posamičen primer takoj prijavijo in dokaze posredujejo policiji. Lovska zveza Slovenije ima ničelno toleranco do vseh vrst nezakonitega ubijanja. V prihodnjem letu bo tako v okviru projekta Ponovne naselitve risa med drugim sodelovala pri izobraževanju forenzikov oziroma posebne policijske enote za preprečevanje in odkrivanje krivolova. "Navedeni prijavitelj je društvo, ki deluje v javnem interesu, in če imajo podatke o velikem obsegu kršitev, bi se morali vsekakor obrniti na inšpekcijo in v primeru zavarovanih vrst ali mučenja živali tudi na policijo.
Inšpekcija za okolje in naravo je v vseh primerih ukrepala v skladu s svojimi pooblastili. Že več let pa opozarjajo, da na področju okolja obseg rednega dela in pripad prijav in pobud presega zagotovljeno zmogljivost inšpekcije, zato so v položaju, ko dostikrat obravnavanje pobud in prijav v razumnem času ni zagotovljeno. Zavedajo se, da to pri prijaviteljih in splošni javnosti vzbuja občutek neodzivnosti inšpekcije, kar pa ni res, saj je tudi inšpekciji za okolje in naravo v interesu, da bi se lahko vedno hitro in učinkovito odzvala in sproti reševala zaznano problematiko na terenu, javnost pa tako pravočasno opozorila in ažurno, kot to dopuščajo pravila postopka, odpravljala tveganja za okolje. To bi konec koncev tudi dvignilo zaupanje in ugled organa v javnosti.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje