Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ivica Todorić je že na prostosti, Hrvati pa se bojijo prevzema evra
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic, tokrat se je iz Zagreba oglasila Tanja Borčič Bernard, saj pri južnih sosedih te dni vlada ena sama tema: Agrokor, Agrokor in Agrokor. Iz njega izvira, vanj’ga se spet zlije, vse, kar srce si sladkega obeta …
“Južni sosedje želijo, da nekdo plača za vse, kar se je zgodilo v Agrokorju, so pa te dogodke pričakovali. Želijo ugotoviti, kakšne so bile povezave Agrokorja s političnih vrhom. Največ strahu je mogoče začutiti ob namigovanjih, da bodo morali na koncu vso škodo pokriti davkoplačevalci.”
Nekdanji prvi mož Agrokorja Ivica Todorić je danes po plačilu 100 tisoč funtov (okoli 113 tisoč evrov) varščine odšel na prostost. Novo zaslišanje bo 10. aprila. Kot poročajo hrvaški mediji, so Todoriću odvzeli potni list, v skladu z odločitvijo sodišča pa ne sme zapustiti niti Londona niti stanovanja, v katerem je prijavljen, razen če ga pozoveta policija ali sodišče. Med zaslišanjem na westminstrskem sodišču je Todorić tudi nasprotoval svoji izročitvi Hrvaški.
Hrvati se bodo v najkrajšem možnem času pridružili evrskemu območju, kar pomeni, da slovenski turisti na Hrvaškem ne bodo več čakali v menjalnicah, saj bodo južni sosedje po optimističnem scenariju sprejeli evro do leta 2023.
“Državljani se bojijo evropskih cen, predvsem če bodo ostali pri hrvaških plačah, zato kar dve tretjini Hrvatov nasprotujeta prevzemu evra.”
787 epizod
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Ivica Todorić je že na prostosti, Hrvati pa se bojijo prevzema evra
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic, tokrat se je iz Zagreba oglasila Tanja Borčič Bernard, saj pri južnih sosedih te dni vlada ena sama tema: Agrokor, Agrokor in Agrokor. Iz njega izvira, vanj’ga se spet zlije, vse, kar srce si sladkega obeta …
“Južni sosedje želijo, da nekdo plača za vse, kar se je zgodilo v Agrokorju, so pa te dogodke pričakovali. Želijo ugotoviti, kakšne so bile povezave Agrokorja s političnih vrhom. Največ strahu je mogoče začutiti ob namigovanjih, da bodo morali na koncu vso škodo pokriti davkoplačevalci.”
Nekdanji prvi mož Agrokorja Ivica Todorić je danes po plačilu 100 tisoč funtov (okoli 113 tisoč evrov) varščine odšel na prostost. Novo zaslišanje bo 10. aprila. Kot poročajo hrvaški mediji, so Todoriću odvzeli potni list, v skladu z odločitvijo sodišča pa ne sme zapustiti niti Londona niti stanovanja, v katerem je prijavljen, razen če ga pozoveta policija ali sodišče. Med zaslišanjem na westminstrskem sodišču je Todorić tudi nasprotoval svoji izročitvi Hrvaški.
Hrvati se bodo v najkrajšem možnem času pridružili evrskemu območju, kar pomeni, da slovenski turisti na Hrvaškem ne bodo več čakali v menjalnicah, saj bodo južni sosedje po optimističnem scenariju sprejeli evro do leta 2023.
“Državljani se bojijo evropskih cen, predvsem če bodo ostali pri hrvaških plačah, zato kar dve tretjini Hrvatov nasprotujeta prevzemu evra.”
V 18. vzporednik se iz bele in praznične Moskve oglaša dopisnica Vlasta Jeseničnik.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Kitajska velemesta se vse bolj dušijo v smogu, še dosti hujše okoljske zagate pa daljnovzhodni velikanki grozijo ob koncu 21. stoletja. Po novi znanstveni študiji o pregrevanju ozračja bo takrat velik del Kitajske pod vodo, druge dele pa bo prizadela huda suša. Več Uroš Lipušček.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Uroš Lipušček se je iz Pekinga javil sredi kitajskega zlatega tedna, največjega praznika, s katerim se spominjajo ustanovitve Ljudske republike Kitajske. “Teden dni ljudje ne delajo, vsaj ves javni sektor, nekatere privatne tovarne vseeno obratujejo.” Sicer pa se v Pekingu spopadajo s težavo, ki so se je skoraj že privadili – s hudim smogom. Onesnaženje zraka je ena izmed tematik, s katero so se oblasti začele intenzivno ukvarjati, a do znatnega izboljšanja zraka je še vsaj 10 do 15 let. Močno odmevajo tudi Nobelove nagrade, saj je ena izmed prejemnic nagrade za medicino Kitajka JouJou Tu, ki je odkrila zdravilo, ki znižuje stopnjo smrtnosti pri bolnikih z malarijo.
Več kot 230.000 prebežnikov je samo v zadnjih mesecih v Nemčiji zaprosilo za azil, uradni Berlin pa je številko, koliko beguncev bo sprejel, že večkrat popravil navzgor, nazadnje na milijon. A zadnje dni bolj kot begunska problematika nemške medije zaposluje afera ‘dieselgate’ – nemški avtomobilistični gigant je s svojimi dejanji močno pretresel ne samo temelje Volkswagna, ampak celotne nemške avtomobilistične industrije. In ko je zamajano zaupanje v vsemogočni nemški avto je mogoče vse.
Evropska unija kljub več mesecev trajajoči begunski krizi in izzivom, ki jih prinaša, ni našla zanesljivih in dolgoročnih rešitev. Še več: države v jugovzhodni Evropi se vsaka po svoje lotevajo težav: Madžarska s postavljanjem žičnatih ograj, Hrvaška s preusmerjanjem beguncev proti schengenskim mejam in tako naprej. Države na Balkanu druga drugo obtožujejo neprimernega ravnanja in grozijo s sankcijami. Ali bo kaj drugače po torkovem srečanju notranjih ministrov v Bruslju in po vrhu šefov držav dan pozneje? Pa tudi o Grčiji po volitvah in o začetku šolskega leta v Belgiji smo se pogovarjali z našim dopisnikom Matjažem Troštom.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Neveljaven email naslov