Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Iranu potekajo parlamentarne volitve, a zaradi koronavirusa bo veliko volivcev, ki so tudi sicer razočarani nad svojimi politiki, ostalo doma.
V Iranu so prepovedali zborovanja na vseh javnih krajih – torej na vseh trgih, v parkih, na ulicah … Povod za takšno odločitev pa tokrat niso bila politična trenja in represija oblasti, temveč je posledica koronavirusa. Novica je prišla iznenada, prepovedi so začele veljati včeraj zvečer, danes so že zaprti številna nakupovalni središča, zaprta je tudi glavna tržnica. Pred dvema dnevoma so sicer javnost obvestili o prvih primerih okužbe, a informacije prihajajo počasi. Podatki so pred tem verjetno tudi zadrževali in jih niso objavljali, zdaj pa se hitro širijo po družbenih omrežjih.
“Seveda ne vemo, če je več panike, kot je potrebno, ali je dejansko toliko primerov okužb. Dejstvo je, da tukaj oblasti manipulirajo z informacijami.” – Karmen Švegl o izbruhu koronavirusa v Iranu
Iranski zdravstveni sistem je slab, predvsem zaradi gospodarskih težav, s katerimi se soočajo v državi. Ljudi niso testirali, ker so testiranja predraga, test opravijo samo na tistih bolnih, ki pridejo v bolnišnico z jasnimi znaki okužbe s koronavirusom.
Danes v Iranu potekajo parlamentarne volitve, a veliko ljudi ne bo odšlo na volitve, saj so razočarani nad politiki, pozna pa se tudi vpliv koronavirusa, saj jih veliko ne želi oditi od doma v množico.
“Ljudje gredo na volišča, da bodo za to, kar se dogaja, kaznovali reformiste, ki so bolj naklonjeni Zahodu. Glasovali bodo za konservativce, ki so največji in najglasnejši kritiki Zahoda. Ljudje podpirajo najbolj konservativni del režima, se pa zavedajo, da imajo njihovi glasovi omejeno težo. V Iranu ni parlament tisti, ki ima veliko moči in ki veliko odloča.”
783 epizod
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
V Iranu potekajo parlamentarne volitve, a zaradi koronavirusa bo veliko volivcev, ki so tudi sicer razočarani nad svojimi politiki, ostalo doma.
V Iranu so prepovedali zborovanja na vseh javnih krajih – torej na vseh trgih, v parkih, na ulicah … Povod za takšno odločitev pa tokrat niso bila politična trenja in represija oblasti, temveč je posledica koronavirusa. Novica je prišla iznenada, prepovedi so začele veljati včeraj zvečer, danes so že zaprti številna nakupovalni središča, zaprta je tudi glavna tržnica. Pred dvema dnevoma so sicer javnost obvestili o prvih primerih okužbe, a informacije prihajajo počasi. Podatki so pred tem verjetno tudi zadrževali in jih niso objavljali, zdaj pa se hitro širijo po družbenih omrežjih.
“Seveda ne vemo, če je več panike, kot je potrebno, ali je dejansko toliko primerov okužb. Dejstvo je, da tukaj oblasti manipulirajo z informacijami.” – Karmen Švegl o izbruhu koronavirusa v Iranu
Iranski zdravstveni sistem je slab, predvsem zaradi gospodarskih težav, s katerimi se soočajo v državi. Ljudi niso testirali, ker so testiranja predraga, test opravijo samo na tistih bolnih, ki pridejo v bolnišnico z jasnimi znaki okužbe s koronavirusom.
Danes v Iranu potekajo parlamentarne volitve, a veliko ljudi ne bo odšlo na volitve, saj so razočarani nad politiki, pozna pa se tudi vpliv koronavirusa, saj jih veliko ne želi oditi od doma v množico.
“Ljudje gredo na volišča, da bodo za to, kar se dogaja, kaznovali reformiste, ki so bolj naklonjeni Zahodu. Glasovali bodo za konservativce, ki so največji in najglasnejši kritiki Zahoda. Ljudje podpirajo najbolj konservativni del režima, se pa zavedajo, da imajo njihovi glasovi omejeno težo. V Iranu ni parlament tisti, ki ima veliko moči in ki veliko odloča.”
V 18. vzporedniku gremo v Rusijo, kjer se zaradi vojne spreminja ustroj družbe in celo podoba glavnih ulic v mestih. Skoraj pol leta po začetku napada na Ukrajino in uvedbi sankcij so zaprte mnoge trgovine z zahodnimi izdelki, a Rusi vseeno najdejo pot do njih. Z našo moskovsko dopisnico Vlasto Jeseničnik razmišljamo, kako se v Rusiji življenje prilagaja posledicam sankcij, na kakšen način predsednik Putin obuja Sovjetsko zvezo, kakšna bo tamkajšnja nova “pionirska” organizacija in kako so zaprti tujci postali novo orodje v diplomatski vojni med Rusijo in Združenimi državami.
Čeprav bi Italijani v tem času tradicionalno morali biti na tako rekoč vsenacionalnem dopustu, je dogajanje to poletje precej pestro, krojijo ga težave s sušo in vročino, politična kriza in priprave na predčasne volitve, pa še ugibanja glede papeževega zdravja.
Z bruseljsko dopisnico Mojco Širok o suši in podnebnih spremembah na ozemlju Evropske unije, prostovoljnem zmanjšanju porabe plina, prepovedi uvoza ruskega zlata ter pomenu belgijskih in nizozemskih pristanišč za kriminalne tolpe.
Tudi v Avstriji se spoprijemajo z vedno novimi podražitvami, za njihovo blaženje pa med drugim uvajajo podnebne bone. O tem, o pripravah na novembrske predsedniške volitve in zaostrovanje ukrepov v boju proti epidemiji covida pa z našo dopisnico Petro Kos Gnamuš.
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
27. teden v letu so v Združenih državah Amerike zabeležili že 308. množični strelski pohod letos, tokrat v Chicagu, na paradi v čast dneva neodvisnosti. Žrtev, ki umirajo pod streli v individualnih primerih, je še bistveno več. Ta teden je z mladeničem, ki je storil prometni prekršek, s kar 60 strelnimi ranami brutalno obračunala policija. In medtem ko življenja v boju za pravico do nošenja orožja kot kaže niso zelo pomembna, pa so tista na svojem samem začetku in še pred njim, vse bolj sveta. Tudi pravica do splava je namreč še zmeraj med vročimi temami ameriškega vsakdana. O vsem tem v 18. vzporedniku govorimo z dopisnikom iz ZDA Andrejem Stoparjem.
V 18. vzporedniku se tokrat srečamo z voditelji Nata, zbranimi na vrhu zavezništva v Madridu. Od tam se nam oglaša naš dopisnik Igor Jurič, s katerim razmišljamo o zahodni pomoči Ukrajini, širjenju Nata na severovzhod s pridružitvijo Finske in Švedske ter o novih strateških opredelitvah groženj in izzivov za zavezništvo. Spregovorimo tudi o razlikah glede na prejšnja srečanja voditeljev in celo o ruski solati. Članice Nata so se zavezale dolgoročno podpirati Ukrajino v vojni z Rusijo, tako z dobavami orožja kot z drugo pomočjo, predvsem denarno. Od začetka vojne je podpora članstvu v Natu na Švedskem in Finskem močno narasla, v sredo sta državi dobili tudi uradno povabilo v zavezništvo. “Pri Natu ves čas ponavljajo, da se zavezništvo ne vpleta v vojno, ampak orožje in ostalo opremo pošiljajo posamezne članice. Na vrhu pa so sklenili, da bo Ukrajina dobila nov vsestranski sveženj pomoči.” - Igor Jurič Na vrhu v Madridu so voditelji sprejeli tudi nove strateške usmeritve za Nato. Rusija je po novem opredeljena kot največja grožnja, Kitajska pa kot izziv za Natove interese. “Spremembo je nedvomno čutiti, najbolj pri obljubah glede denarja, pri zviševanju obrambnih izdatkov. Do tega premika je prišlo zlasti po izbruhu vojne v Ukrajini. Slovenija je tukaj pri repu članic, glede investicij v vojaško opremo celo na zadnjem mestu.” - Igor Jurič
Hrvati napovedujejo in pričakujejo izjemen izkupiček poletne sezone. Kljub napovedanim podražitvam se zmogljivosti polnijo, zaradi priprav na sprejem evra so naši južni sosedi marsikje že začeli tudi dvojno označevanje cen, dinamično pa je tudi na nepremičninskem trgu. Več v pogovoru z našo zagrebško dopisnico.
Mudimo se pri zahodnih sosedih. O suši, ki pesti sever Italije in obeta redukcije vode, o propadlem referendumu, ki ni vzbudil nobenega zanimanja ter o lokalnih volitvah. Dodajamo nekaj besed o poletnih počitnicah in nekaj turističnih nasvetov.
S Karmen Švegl se posvetimo dogajanju na preseku dveh področij, saj vojna v Ukrajini močno vpliva tudi na razmere v bližnjevzhodnih državah.
Oddaja 18. vzporednik je tokrat nekoliko drugačna. Če običajno zvezo z dopisniki vzpostavimo prek telefona, nas je danes Vlasta Jeseničnik obiskala v studiu.
S Polono Fijavž o realnosti ukrajinskih beguncev na Poljskem in v Nemčiji, graditvi zaklonišč in pojavu sodobnega fašizma.
V 18. vzporedniku z našim beograjskim dopisnikom Boštjanom Anžinom pod drobnogled vzamemo vedno dinamične odnose na Balkanu.
V 18. vzporedniku z rusko dopisnico Vlasto Jeseničnik pogledujemo proti Moskvi.
Tanja Borčić Bernard o začetku turistične sezone na Hrvaškem, zamiku odprtja Pelješkega mosta in o odzivih hrvaške politike na rezultate slovenskih volitev.
Z dopisnikom Andrejem Stoparjem razmišljamo o Muskovem prevzemu Twitterja, izvolitvi prve temnopolte vrhovne sodnice in grožnji z jedrsko vojno.
Z dopisnico Karmen Švegl razmišljamo o bojevanju na vzhodu Ukrajine in o obljubah zahodnih voditeljev.
V 18. vzporedniku se odpravljamo v Italijo, kamor bodo ta konec tedna uprte oči številnih kristjanov po vsem svetu.
O predvolilni kampanji v Franciji se pogovarjamo z našo dopisnico Mojco Širok.
V 18. vzporedniku se nam oglasi Gašper Andrinek, ki v teh dneh raziskuje družbeno in politično sliko v baltskih državah.
Neveljaven email naslov