Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Berlinska dopisnica Polona Fijavž o pisani zasedbi protestnikov in teorijah zarote, gospodarskih kazalcih v predsedujoči članici Evropske unije in napovedanem umiku dela ameriških vojakov iz Nemčije.
V nemški prestolnici se je prejšnji konec tedna zbralo 15.000 protestnikov, ki so glasno izražali nestrinjanje z ukrepi za zamejitev epidemije. O pisani zasedbi protestnikov in teorijah zarote, ki so jih poudarjali, pa naša dopisnica iz Berlina Polona Fijavž pravi:
"Skupna točka protestnikov je bilo nasprotovanje koronavirusnim ukrepom. Nekateri izmed njih menijo, da je izbruh koronavirusa le zarota. Protestov so se udeležili tudi tisti, ki nasprotujejo cepljenju. Opaziti je bilo tudi zastave neonacistične skupine MPD, ampak najbolj glasno so govorili transparenti, ki so jih imeli udeleženci. Z njimi so zahtevali demokracijo in konec lažnih omejitev. Ta dan protestov so imenovali dan svobode."
Nemčija se je zaradi pandemije znašla v gospodarsko zelo težkem položaju. Po desetletju gospodarske rasti se je nemško bruto domači proizvod v letošnjem drugem četrtletju skrčil za kar desetino. A napovedi za prihodnje mesece niso preveč optimistične, čeprav je brezposelnost v Nemčiji relativno nizka. Ker pa Nemčija predseduje tudi Evropski uniji, morajo v ospredje debat vsekakor postavljati tudi gospodarsko okrevanje. Katere teme pa navajajo kot prednostne?
"Nemčija je prepričana, da je Evropska unija na poti h globlji integraciji, dejstvu, ki so se mu v preteklih letih upirali. Nemški politiki pravijo, da smo se naučili, da lahko nevarnosti, ki smo jim priče, odpravimo le, če v Evropsko unijo stopimo skupaj. Nemčija je pokazala, da je prepoznala potrebo po evropski solidarnosti, saj o njej pred leti pod kanclerko Merklevo ni bilo ne duha ne sluha, veljala je doktrina – Nemčija prva. Nemci si zdaj želijo zmanjšati razlike med severom in jugom."
783 epizod
Novice in aktualne zgodbe z vsega sveta, ki jih pripravljajo naši dopisniki in sodelavci. 18. vzporednik je pogovor s poročevalci iz vseh večjih evropskih in nekaterih svetovnih prestolnic.
Berlinska dopisnica Polona Fijavž o pisani zasedbi protestnikov in teorijah zarote, gospodarskih kazalcih v predsedujoči članici Evropske unije in napovedanem umiku dela ameriških vojakov iz Nemčije.
V nemški prestolnici se je prejšnji konec tedna zbralo 15.000 protestnikov, ki so glasno izražali nestrinjanje z ukrepi za zamejitev epidemije. O pisani zasedbi protestnikov in teorijah zarote, ki so jih poudarjali, pa naša dopisnica iz Berlina Polona Fijavž pravi:
"Skupna točka protestnikov je bilo nasprotovanje koronavirusnim ukrepom. Nekateri izmed njih menijo, da je izbruh koronavirusa le zarota. Protestov so se udeležili tudi tisti, ki nasprotujejo cepljenju. Opaziti je bilo tudi zastave neonacistične skupine MPD, ampak najbolj glasno so govorili transparenti, ki so jih imeli udeleženci. Z njimi so zahtevali demokracijo in konec lažnih omejitev. Ta dan protestov so imenovali dan svobode."
Nemčija se je zaradi pandemije znašla v gospodarsko zelo težkem položaju. Po desetletju gospodarske rasti se je nemško bruto domači proizvod v letošnjem drugem četrtletju skrčil za kar desetino. A napovedi za prihodnje mesece niso preveč optimistične, čeprav je brezposelnost v Nemčiji relativno nizka. Ker pa Nemčija predseduje tudi Evropski uniji, morajo v ospredje debat vsekakor postavljati tudi gospodarsko okrevanje. Katere teme pa navajajo kot prednostne?
"Nemčija je prepričana, da je Evropska unija na poti h globlji integraciji, dejstvu, ki so se mu v preteklih letih upirali. Nemški politiki pravijo, da smo se naučili, da lahko nevarnosti, ki smo jim priče, odpravimo le, če v Evropsko unijo stopimo skupaj. Nemčija je pokazala, da je prepoznala potrebo po evropski solidarnosti, saj o njej pred leti pod kanclerko Merklevo ni bilo ne duha ne sluha, veljala je doktrina – Nemčija prva. Nemci si zdaj želijo zmanjšati razlike med severom in jugom."
Z moskovsko dopisnico Vlasto Jeseničnik o pomenu neodvisnega časnika Nova Gazeta, vplivu nove zasedbe v dumi na svobodo izražanja, rekordih števila umrlih za covidom-19 in regiji Amur.
Ali bodo obljube evropskih voditeljev na Balkan prinesle kaj več optimizma glede pridruževanja EU, katere države so z njimi zadovoljne in katere ne?
Z berlinsko dopisnico Polono Fijavž o barvni kombinaciji nove koalicije, želji po spremembah med mladimi in referendumu o stanovanjski politiki.
V Italiji so v ospredju gospodarske teme. Od ukinitve letalskega prevoznika Alitalia in ustanovitve nove letalske družbe pa do uveljavljanja pogoja PCT.
Po turistični sezoni se odpravljamo na Hrvaško. Z našo zagrebško dopisnico Tanjo Borčić Bernard se učeno sprašujemo, kakšni so rezultati letošnjega poletja in kako bodo vplivali na pobiranje gospodarstva.
Dopisnik Andrej Stopar o čustvenem odnosu Američanov do tragedije 11. 9., posledicah napada na dvojčka, učinkih dvajsetletne vojne proti terorizmu v Afganistanu in orkanu Ida.
Kako se Evropska unija spopada z vprašanje afganistanskih prebežnikov, na kakšne načine jim (ne) misli pomagati in kje v Evropi rastejo nove ograje na mejah?
Dopisnica Petra Kos Gnamuš o avstrijskih pravilih v novem šolskem letu, odzivih glede gradnje drugega bloka krške nuklearke in o kritični javnosti zaradi izgona beguncev-
Dopisnica Karmen Švegl o tem, da bodo Talibani kmalu imeli proste roke in zagotovo ne bodo kar tako prizanesli ljudem, proti katerim so se borili zadnjih 20 let.
Precepljenih je 62 odstotkov prebivalcev, tudi med učitelji je bistveno višja precepljenost kot v Sloveniji, pravi naša dopisnica iz Berlina Polona Fijavž.
Kako po arabskem svetu odmeva razkritje, da vohunski program izraelskega podjetja NSO Group uporabljajo tudi številne zalivske države in kako močno je covid-19 vernikom otežil tradicionalno vsakoletno romanje v Meko?
Naš beograjski dopisnik Boštjan Anžin tokrat o tem, da se kljub obilici cepiv v Srbiji za cepljenje še vedno odloča premalo ljudi, zlasti mladih, o prvih potezah Slavija Trifonova, relativnega zmagovalca na predčasnih volitvah v Bolgariji, ter o množičnem dopustovanju Srbov v Albaniji.
Janko Petrovec iz Rima poroča o nogometni evforiji, smrti velike italijanske glasbene in televizijske zvezdnice in napovedih za turistično sezono.
Igor Jurič o predsedovanju Slovenije Svetu Evropske unije, četrtfinalni tekmi na evropskem nogometnem prvenstvu med Belgijo in Nemčijo, evropskem digitalnem covidnem potrdilu in pozivu za usklajeno odpiranje meja EU.
Kako deluje nova zagrebška oblast in kako se, potem ko ji po 20 letih padajo okostnjaki iz omar, spoprijema s preteklostjo? Kako je Hrvaška pripravljena na poletno turistično sezono, na kaj morajo biti pozorni slovenski turisti, ki bodo tudi letos množično obiskali hrvaško obalo?
O srečanju Bidna in Putina v Ženevi, ameriških sporočilih evropskih zaveznikom in zbliževanju ZDA z Evropsko unijo.
Moskovska dopisnica Vlasta Jeseničnik o razmerah v Belorusiji, njenem odnosu z Rusijo, evropskem nogometnem prvenstvu in srečanju Bidna in Putina, v času njegovega vladanja se je v ZDA zamenjalo že pet predsednikov.
V 18. vzporedniku se sprašujemo o tem, kdaj bomo k severnim sosedom lahko potovali z digitalnimi potrdili. V praksi naj bi jih uvedli že v petek, a so zaradi tehničnih težav začetek prestavili. Z našo dunajsko dopisnico Petro Kos Gnamuš razmišljamo tudi o spornem zemljevidu političnega islama, menjavah v stranki Svobodnjakov, gospodarskih kazalcih in novih dvojezičnih jasli v Celovcu. Vprašamo pa se tudi, kakšni turisti so naši severni sosedi. Kako Slovenci vidimo avstrijske turiste, kako se vidijo sami?
Voditelji EU so se morali kljub predvideni strateški razpravi o odnosih z Rusijo morali lotiti ravnanja Belorusije
V 18. vzporedniku se obračamo proti italijanski prestolnici, kjer na Globalnem zdravstvenem vrhu razpravljajo o lekcijah, ki se jih moramo naučiti o pandemijah. Tudi zaradi turizma - Italija namreč spet začenja vabiti na počitnikovanja v svojih številnih letoviščih. Vse ceste pa tokrat ne vodijo v Rim. Pred prihodom kolesarskega Gira d’Italia v Slovenijo z našim rimskim dopisnikom Jankom Petrovcem razmišljamo o kultnem statusu te dirke med italijanskimi športnimi navdušenci.
Neveljaven email naslov