Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Posebna in hkrati univerzalna zgodba, saj ima vsaka soseska svojega Ove-ja
Švedski pisatelj Fredrik Backman je »zakrivil« svetovno uspešnico, ki je dobro znana tudi med slovenskimi bralci. Zabavna in prisrčna zgodba o potepuških mačkih, nepričakovanih prijateljstvih in starodavni veščini vzvratne vožnje avtomobila s prikolico. Vse skupaj korenito spremeni tako zagrenjenega tečneža kot skupnost stanovalcev … verjetno ste že ugotovili, da govorimo o romanu z naslovom »Mož z imenom Ove«. V nedeljski jutranji knjižni rubriki »7. stran« jo predstavljata učiteljica Nina Jelen in Bojan Leskovec.
Posebna in hkrati univerzalna zgodba, saj ima vsaka soseska svojega Ove-ja
Švedski pisatelj Fredrik Backman je »zakrivil« svetovno uspešnico, ki je dobro znana tudi med slovenskimi bralci. Zabavna in prisrčna zgodba o potepuških mačkih, nepričakovanih prijateljstvih in starodavni veščini vzvratne vožnje avtomobila s prikolico. Vse skupaj korenito spremeni tako zagrenjenega tečneža kot skupnost stanovalcev … verjetno ste že ugotovili, da govorimo o romanu z naslovom »Mož z imenom Ove«. V nedeljski jutranji knjižni rubriki »7. stran« jo predstavljata učiteljica Nina Jelen in Bojan Leskovec.
Situacijska komedija s kombinacijo izvrstnega stila pisanja in robatostjo nasprotujočih si glavnih junakov: karizmatičnega desničarja na eni in komunističnega župana na drugi strani. Kraj in čas: Padska nižina v sredini prejšnjega stoletja. V 7. Strani tokrat spomnimo na knjigo oziroma zbirko knjig, katere zgodbo morda poznate iz znanih črno-belih filmov. Sogovornik: Damjan Šeruga iz Novega mesta .
Knjiga beloruske nobelovke, ki prinaša pretresljiva pričevanja množice navadnih ljudi, ki jim je življenje trajno zaznamovala katastrofalna jedrska nesreča
Naslednjih devet minut smo rezervirali za iskanje nedeljskega bralnega navdiha. Le kdo ne pozna Stephena Kinga? Gre za ameriškega pisatelja z obsežnim literarnim opusom, ki velja za mojstra žanra fantastike in grozljivke. Slavo je dosegel že s prvim romanom Carrie, do zdaj so prodali že 350 milijonov njegovih knjig po vsem svetu, večino so jih prenesli na filmska platna in televizijske ekrane. Stephen King je odličen tudi v krajših literarnih formah. Leta 1985 je bilo zbranih 22 kratkih zgodb, ki jih je avtor pisal v obdobju skoraj dveh desetletij. In zdaj jih lahko beremo tudi v slovenskem prevodu ter jih predstavljamo v oddaji 7. stran.
Nedelja je dan za prebiranje. V današnji 7. strani listamo knjigo Ivane Djilas: A si lahko vsaj enkrat tiho. Avtorica v svojih 43. esejih odpira teme o ženskah, begunstvu, Jugoslaviji, vojni, gledališču, starševstvu, predsodkih, solzivcu in predvsem o srčnosti in junaštvu. Knjiga velja za izbrano - bila je namreč nagrajena z Rožančevo nagrado. V Sežano se je odpravila Lana Furlan, tam pa jo je pričakala Maja Razboršek. Prispevek je prebral Bojan Leskovec.
Zdaj pa je čas za iskanje nedeljskih bralnih navdihov. Ali spada današnja izbranka v žanr mladinske literature, ali nagovarja odraslega bralca? S to dilemo so se srečali tudi knjižničarji in knjigarnarji ob izidu romana Hard land. Pravzaprav gre za večgeneracijsko branje, ki je drugi v slovenščino preliti roman pisatelja Benedicta Wellsa, avtorja uspešnice O koncu žalosti. Spoznali bomo prvoosebno pripoved, ki se dotika sveta filmov in literature, v njej odzvanja glasba osemdesetih, predvsem pa je doživet opis mladosti, kot »trde dežele«, polne nasprotij..
Oddaja 7. stran, ki je namenjena knjigoljubcem in ljubiteljem branja danes prinaša angažiran roman. Poti in stranpoti post socialističnih družb so neizmeren vir zgodb za nastanek številnih knjižnih in filmskih del. Mednje sodi tudi roman z naslovom Četrtek, ki pripoveduje o bolgarski družbi na prehodu iz 20. v 21. stoletje. Kakšne so usode ljudi, ki so še v preteklem stoletju živeli za železno zaveso, potem pa se je zgodil prehod v parlamentarno demokracijo in tržno gospodarstvo? Tranzicija postane ujetnica veljakov, ki delujejo na svoj, često mafijski način. Mali ljudje iščejo in upajo na svojo priložnost, eni se znajdejo bolje, drugi slabše. O romanu Četrtek se je Bojan Leskovec pogovarjal s Simono Solina, bibliotekarko in promotorko branja.
Življenje nam včasih prinese preizkušnje, ki nam začrtano pot popolnoma obrnejo. Nas presenetijo, premešajo prioritete, včasih tudi prestrašijo in spravijo v stisko. Knjiga, ki jo predstavljamo v naslednjih minutah, govori prav o tem - da nam tudi težja obdobja marsikdaj prinesejo marsikaj pozitivnega. Suleika Jaouad je v knjigi Med dvema kraljestvoma popisala svojo zgodbo. "Resnična zgodba o tem, kako me je bolezen naučila ceniti življenje", je zapisala. Zgodbo je predstavila tudi na konferenci TED Talk. Soočila se je z vprašanjem, kako začeti znova. Knjiga je nagovorila tudi sogovornico Lucije Fatur - Dašo Cek Stepančič, magistrico psihosocialne pomoči in psihosocialno svetovalko.
Koliko tehta neumnost je morda neumno vprašanje. Koliko nas stane neumnost? Zakaj je vseprisotna? Sezono bralnih navdihov v oddaji 7. stran zaključuje Psihologija neumnosti. Gre za zbirko razprav in razmislekov o neumnosti, ki so jih napisali zelo pametni ljudje, uredil pa Jean Francois Marmion. Kritiki so zapisali, da je to simpatično cinična in vseskozi zabavna knjiga, ki spodbuja k razmišljanju.
Nedelja je lahko tudi dan za dobro knjigo. Redni poslušalci 7.strani to že dobro vedo. Današnjo izbranko lahko opišemo s presežniki: poslastica, literarna mojstrovina, ekstravaganten roman,… Časovno zaklonišče je tretji roman bolgarskega pisatelja Georgija Gospodinova, ki nas postavi na čisto poseben časovno-prostorski vrtiljak. Zanimivo je, da se v romanu prepletata dve osrednji temi: intimno dojemanje časa človeka posameznika in odnos do prihodnosti in preteklosti posameznih držav današnje Evrope.
»Knjiga je odlična za ljudi, ki se radi prepustijo branju. Zahteva aktivnega bralca, kljub temu pa ne zahteva veliko razmišljanja o tem, kaj vse bi nekaj lahko pomenilo. Samo prepustiš se,« mi je v pogovoru o romanu Alkimist, ki ga predstavljamo v nedeljski oddaji namenjeni bralkam in bralcem, povedala študentka Maša Milčinski. V naslednjih minutah torej več o delu, ki je izšlo leta 1988 in je avtorja Paula Coelha izstrelilo med najuspešnejše pisce našega časa.
Jan, mož in oče v srednjih letih, po nesreči ostane priklenjen na bolniško posteljo, trajno paraliziran in nezmožen razumske presoje. Njegova družina je pred težko dilemo: upoštevati njegovo željo, da ne želi 'vegetirati', ali vztrajati pri tem, da se ga umetno vzdržuje pri življenju? Roman Noč na obisku, ki ga je napisal slovenski zdravnik Franjo H. Naji in se loti aktualne teme o evtanaziji, listata Irena Grmek in Andreja Čokl.
V deželo vzhajajočega sonca, na Japonsko nas popelje današnje iskanje bralnega navdiha. Sayaka Murata se je leta 2016 podpisala pod kratek roman, ki nosi v angleškem prevodu naslov Conveniance store woman. Prebrala ga je tudi ljubiteljica angažiranega branja Katja Šifkovič, ki je bila že med študijem razpeta med Japonsko in Slovenijo. Zgolj za potrebe te oddaje lahko naslov ad hoc prevedemo kot Trgovka ali Ženska v trgovini z mešanim blagom. Roman je naletel na izjemno dobre odzive pri kritikih in bralcih, prejel je prestižno literarno Akutagawa in je hkrati košček avtoričine biografije.
Nedavno je pri Planinski založbi izšla knjiga z naslovom Spomini starega alpinista, ki jo je napisal Peter Muck. A čeprav naslov daje slutiti, da gre za le z gorsko vertikalo povezano zgodbo, gre za obilo s humorjem in samoironijo prežetih zgodb, ki razkrijejo dogajanje v slovenskem alpinizmu v času po drugi svetovni vojni v širšem pogledu.
Novinarja in publicista Boštjana Videmška poznamo kot vojnega poročevalca, ki se je nato v zadnjih letih posvetil pretečim posledicam podnebnih sprememb. Danes pa se bomo v naši jutranji bralno navdihujoči oddaji 7. stran pogovarjali o njegovem romanesknem prvencu Vojni dnevnik. Čeprav gre za fikcijo, je bralec soočen s številnimi, povsem realnimi značilnostmi vojn sodobnega sveta. Trpko se zavemo, da ima ideja svobodne volje vsakega posameznika zelo trhle temelje. In ko država pristane v vojni, nisi več sam in svoj. Vojni dnevnik je prebrala tudi ljubiteljica in promotorka branja Simona Solina, bibliotekarka iz Mestne knjižnice Otona Župančiča Ljubljana.
V knjižno navdihujoči rubriki 7. stran se največkrat gibljemo po prostranih poljih leposlovja. Danes se bomo posvetili tako imenovani stvarni literaturi. Čeprav bi ob naslovu »Kako prebuditi tigra« pomislili, da gre za spretno napisan priročnik, to ni priročnik. Knjiga, pod katero se podpisuje doktor medicinske biofizike in psihologije, govori o razumevanju in spoprijemanju s travmami. Prebral jo je in se nad njo navdušil tudi profesor književnost, zaprisežen ljubitelj branja, doktor Klemen Lah.
Roman, ki mu namenjamo tokratno 7. stran, pritegne že zaradi neobičajnega naslova: Kintsugi telesa. V njem avtorica Senka Marić – sicer pesnica, esejistka in prevajalka, ki se je z omenjenim delom prvič preizkusila kot pisateljica – na poetičen in minimalističen način razkrije svojo zgodbo bojevanja s težko diagnozo. O soočanju z bolečino, njenem sprejemanju, vračanju v čas otroštva in pomenu brazgotin v rubriki, ki jo je pripravila Darja Pograjc.
Donava je veletok, ki povezuje prestolnice in hkrati manjšim krajem predstavlja okno v svet. Če se je italijanski pisatelj Claudio Magris spustil po njenem toku, jo Pavao Pavličić v delu z enakim naslovom opisuje iz ene točke, iz perspektive rojstnega kraja, mimo katerega potuje reka Donava. Avtor, znan kot pisec kriminalk, nas potegne v vrtinec antropološke študije prebivalcev manjšega mesta ob reki Donavi in življenja, ki je organizirano okoli te veličastne protagonistke.
Danes v 7. strani prebiramo eno od slovenskih klasik – Kmetske slike Janka Kersnika, ki je bil pisatelj, politik in notar. In prav slednji podatek je k natančnemu branju Kmetskih slik pritegnil prav tako notarko Stašo Lepej. Knjige ni le prebrala, ampak jo je branje zvabilo tudi v arhiv k listanju po notarskih zapisih Janka Kersnika. Tako o knjigi kot o njegovem notarskem delu zato v naslednjih minutah v oddaji 7. stran.
Trdnjava poznanega jugoslovanskega pisatelja Meše Selimovića je prvič izšla leta 1970, vendar pa skoznjo potujemo še precej dlje v preteklost, in sicer v Sarajevo 18. stoletja. Roman, v središču katerega je zgodba Ahmeda Šabe, ki zaradi neke izjave postane tako rekoč izločen iz družbe, je za tokratno 7. stran izbral in predstavil študent angleščine in filozofije Ali Đogić, ki poudarja, da je pripoved, čeprav se dogaja v zgodovinsko zelo drugačnem času, pravzaprav nenavadno aktualna.
V tokratni 7. Strani predstavljamo knjigo novejšega datuma, ki je nastala pod peresom slovenskega avtorja, podaja pa zanimiv vpogled v družbo, ki se boji znanja in napredka. In čeprav se zgodba odvija v 19. stoletju, jo brez težav preslikamo tudi v sedanjost.
Neveljaven email naslov