Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Knjiga z naslovom Laurus, ruskega pisatelja Jevgenija Vodolazkina je zgodovinski roman o življenju srednjeveškega človeka, ki za svoje poslanstvo izbere nesebično pomoč ljudem v stiski. Gre za pripoved o moči vere v ljubezen, dobroto in sočloveka. Roman je v slovenščino odlično prevedla Lijana Dejak in si s tem prislužila Sovretovo nagrado 2016. O knjigi bo spregovorila gostja tokratne oddaje 7. stran Andreja Černe.
Epska pripoved o veri v ljubezen in sočloveka
Knjiga z naslovom Laurus, ruskega pisatelja Jevgenija Vodolazkina, je zgodovinski roman o življenju srednjeveškega človeka, ki za svoje poslanstvo izbere nesebično pomoč ljudem v stiski. Gre za pripoved o moči vere v ljubezen in sočloveka. Roman je v slovenščino odlično prevedla Lijana Dejak in si s tem prislužila Sovretovo nagrado 2016. Kot pravi profesorica slovenskega jezika in književnosti Andreja Černe, Jevgenij Vodolazkin mojstrsko prepleta motive miru, spokojnosti duše, iskanja ljubezni, predanosti, potovanja in spoštovanja narave.
Gre za čudovito pripoved o zdravilcu Laurusu, ki združuje neomajno vero v boga in v ljubezen. Spoznavamo kolikšna je moč besede; besede, ki je tudi zdravila (...) Knjigo sem izbrala zato, ker se mi zdi, da nam daje poklon človečnosti. Ne ponuja nam napete zgodbe, branja na mah, a nas hkrati umiri v naglici in v namišljenih potrebah današnjega sveta.
Knjiga z naslovom Laurus, ruskega pisatelja Jevgenija Vodolazkina je zgodovinski roman o življenju srednjeveškega človeka, ki za svoje poslanstvo izbere nesebično pomoč ljudem v stiski. Gre za pripoved o moči vere v ljubezen, dobroto in sočloveka. Roman je v slovenščino odlično prevedla Lijana Dejak in si s tem prislužila Sovretovo nagrado 2016. O knjigi bo spregovorila gostja tokratne oddaje 7. stran Andreja Černe.
Epska pripoved o veri v ljubezen in sočloveka
Knjiga z naslovom Laurus, ruskega pisatelja Jevgenija Vodolazkina, je zgodovinski roman o življenju srednjeveškega človeka, ki za svoje poslanstvo izbere nesebično pomoč ljudem v stiski. Gre za pripoved o moči vere v ljubezen in sočloveka. Roman je v slovenščino odlično prevedla Lijana Dejak in si s tem prislužila Sovretovo nagrado 2016. Kot pravi profesorica slovenskega jezika in književnosti Andreja Černe, Jevgenij Vodolazkin mojstrsko prepleta motive miru, spokojnosti duše, iskanja ljubezni, predanosti, potovanja in spoštovanja narave.
Gre za čudovito pripoved o zdravilcu Laurusu, ki združuje neomajno vero v boga in v ljubezen. Spoznavamo kolikšna je moč besede; besede, ki je tudi zdravila (...) Knjigo sem izbrala zato, ker se mi zdi, da nam daje poklon človečnosti. Ne ponuja nam napete zgodbe, branja na mah, a nas hkrati umiri v naglici in v namišljenih potrebah današnjega sveta.
Dragan Petrovec nam v zbirki humoresk Brodolom predstavi zgodbe, ki bi bile prav lahko del našega življenja. Na prvi pogled lahkotno branje nam ponuja razmislek o našem življenju in odzivih nanj.
Nedeljski bralni navdih bomo tokrat poiskali na severu Evrope. Predstavljamo vam izvrstno bralno izkušnjo ob snidenju z romanom z naslovom Poletna knjiga, pod katerega se podpisuje finska pisateljica Tove Jansson. Dogajanje je postavljeno na majhen otoček v Finskem zalivu, v središču pripovedi je odnos med babico in vnučko, ki se zlagoma splete v enkratno prijateljstvo, ki ga zaznamujejo drobni skupni podvigi v naravi ter razgovori, v katerih na svoj način premlevata bistvena življenjska vprašanja. Bojan Leskovec se je o Poletni knjigi pogovarjal z Nino Kožar, pobudnico projekta Knjigobežnice.
Misel, da naš svet ni edini, temveč da obstaja mnogo svetov, je bila poznana že v nekaterih smereh starogrške filozofije, še bolj pa v vzhodnih duhovnih naukih. Dandanes se o mnogih ali vzporednih svetovih največ razpravlja v znanstveni kozmologiji. Hkrati so vzporedni svetovi tudi pravi pop fenomen v literaturi in na filmu. V oddaji 7. stran tokrat stopamo na polje angažirane literature, saj je pred nami monografija, ki prinaša izvirne in filozofsko inovativne prispevke k sodobni razpravi o mnogih svetovih. Doktor Klemen Lah opozarja, da se bralec, ki ni filozofsko izobražen, lahko znajde tudi v zagati ali slepi ulici, ampak to ne sme biti razlog za bralčev obup, saj se vztrajnost, če tudi kakšen fragment monografije preskočimo, naposled izplača.
Nedelja je dan za prebiranje. Tokrat se bomo v 7. strani lotili aktualne knjige. Prebirali bomo 10 mitov o Izraelu avtorja Ilana Pappeja. Slovenskega prevoda še nimamo. Lana Furlan je pred mikrofon povabila Maruško Nardoni, asistentko na oddelku za kulturne študije na fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani.
Bralni navdih bo današnja oddaja 7. stran črpala iz sodobnega makedonskega leposlovja. Petar Andonovski, rojen leta 1987 v Kumanovu, spada v mlajšo generacijo makedonskih avtorjev. Doslej je objavil že pet romanov, za roman Strah pred barbari je prejel nagrado Evropske unije za književnost. Poletje, v katerem te ni je prvi preveden v slovenščino. Dogajanje romana je postavljeno na otok K., kamor se partnerja odpravita na potovanje, v prvoosebno pripoved pa ves čas vdirajo reminiscence na pretekli čas in ljubezenski trikotnik. Bojan Leskovec se je o bralni izkušnji z zgoščenim romanom, ki obsega le 90 strani, pogovarjal z bibliotekarko Mestne knjižnice Otona Župančiča Ljubljana, Simono Solina.
Gospa Vlasta Krivec Jurečič je upokojena univerzitetna diplomirana biologinja, že vrsto let pa tudi energoterapevtka, ki se ukvarja s podzavestnimi vzorci, blokadami in travmami, tako na zavestnem kot tudi energijskem nivoju. S posebnimi tehnikami dostopa do podzavesti in z energijskimi ter zavestnimi tehnikami poskuša vnesti nove podzavestne vzorce. "Travma, bolezen in zdravljenje v toksični civilizaciji" je podnaslov knjige, ki nam jo bo naša sogovornica tokrat predstavila. "Navidezna normalnost" avtorjev Gaborja in Daniela Mateja je knjiga, ki nam lahko pomaga do boljšega razumevanja sveta, v katerem živimo. Vlasta Krivec Jurečič je Luciji Fatur najprej povedala nekaj o avtorju Gaborju Mateju.
V kultnem romanu ameriškega pisatelja si avtobiografska snov in odločno protivojno sporočilo podajata roko z vesoljskimi ladjami, laserskimi pištolami in drugimi motivi, ki jih praviloma najdemo v znanstveni fantastiki
Nedeljski bralni navdih bomo tokrat poiskali na domači literarni sceni. Topla in svetla pripoved o prijateljstvu, solidarnosti in skupnosti je pred nami. V oddaji 7. stran nam bo o bralski izkušnji ob snidenju s knjigo Gospodična z monstero, avtorice Maše Ogrizek, pripovedovala Nina Kožar, pobudnica projekta Knjigobežnice.
Danes s 7. stranjo odhajamo na najvišje vrhove sveta. Zdenka Mihelič je mednarodna planinska vodnica UIMLA, predsednica Združenja planinskih vodnikov Slovenije, strokovna delavka v športu 2, svoje znanje in ljubezen do gora širi tudi v člankih in radijskih oddajah. Zato vprašanje, kam nas bo popeljala z izborom knjige, ni bilo preveč zapleteno. Poljak Voytek Kurtyka je eden najpomembnejših alpinistov, ki pa je k plezanju pristopil drugače. Kako, bomo izvedeli v naslednjih minutah, Zdenka Mihelič v pogovoru z Lucijo Fatur predstavlja biografijo tega velikega alpinista izpod peresa Bernadette McDonald - Umetnost svobode.
Pisateljica Anja Štefan že dolgo piše kratke zgodbe – pesmi v prozi – o štirih črnih mravljicah. Veliko zgodb je že nastalo o njihovem vsakodnevnem življenju, o njihovem razmišljanju, sodelovanju in drobnih malenkostih, ki njim, lahko pa tudi nam, olajšajo preživljanje dni. Tudi takrat, ko mislimo, da smisla v našem početju ni, se vseeno izkaže, da je, samo najti ga moramo. Najnovejšo knjigo o mravljicah z naslovom Štiri črne mravljice: Od jutra do jutra je za rubriko 7. stran prebrala tudi naša sogovornica Petra Ovčar in jo predstavlja v naslednjih minutah. Pred mikrofon jo je povabila Tadeja Bizilj.
Današnja sogovornica Julijana Zupanič pravi, da se je je knjiga, ki jo bo predstavila, zelo dotaknila. Knjiga Nataše Kramberger ima zanimiv naslov - Primerljivi hektarji. Selitev iz mesta na deželo je avtorica doživela na prav poseben način, soočila se je z marsikatero težavo in prepreko, ki jih prinese tako narava sama kot tudi birokracija. Sicer je Julijana Zupanič študentka magistrskega študija slovenistike in primerjalne književnosti, za študij slednjega se je odločila tudi iz ljubezni do branja, Luciji Fatur pa je najprej povedala, komu bi priporočila Primerljive hektarje.
Če ste si zaželeli razgibati dan z napetim branjem, potem velja naslednjih osem minut poslušati oddajo 7. stran. Roman Cartagena nudi razburljivo ugibanje, kdo je zagrešil številne sumljive smrti in brutalne umore v bližini nekdanjega hotela, danes doma za upokojence na italijanski obali – smrti, ki jih domačini sprejemajo z vdanostjo v usodo, da so pač dokaz italijanskega temperamenta. Ampak pričujoči roman ni zgolj kriminalna zgodba za nedeljski deževen dan, je večplastno delo izpod rok ruske pisateljice Lene Eltang, ki že od konca osemdesetih živi v tujini. Eno od vprašanj, ki se je zastavilo Bojanu Leskovcu, avtorju tokratne 7. strani je tudi, zakaj je v naslovu romana, ki se dogaja na italijanski obali kolumbijsko mesto Cartagena.
Pišem sebi je prva zbirka osebnih esejev avtorice Emilie Pine, za katero je avtorica leta 2018 na Irskem prejela tudi knjižno nagrado The Butler Literary Award. »V teh esejih sem se trudila, da ne bi povedala zgodbe kogarkoli drugega, temveč čim bolj odkrito izpovedala svojo. Seveda je bilo neogibno, da sem zašla v družinske zgodbe in doživetja,« je o svojem delu zapisala avtorica. Knjigo je izbrala bralka bralka Jasna Mlakar, z njo se je pogovarjala Darja Pograjc, odlomek s 7. strani pa je interpretirala Maja Moll.
V tokratni rubriki predstavljamo družbeno kritični roman Jutra v Dženinu, pisateljice Susan Abulhawa. Dnevno lahko v poročilih slišimo novice o dogajanju v predelu sveta, v državi, kjer se v odvija tudi zgodba palestinsko ameriške pisateljice. Izraelsko-palestinskem spor in bratomorna vojna, s pomočjo fikcije predstavlja samo ozadje in zgodovino. Tokratna sogovornica, Julia Ujawe knjigo priporoča vsem odraslim.
V oddaji 7. stran v nedeljskih jutrih iščemo bralni navdih in bralna priporočila. Danes je v središču pozornosti slovenski avtor Tone Vrhovnik Straka, ki je prepričan, da bi lahko ogromno tablet nadomestil pogovor. Meni, da so duševne bolezni družbeni konstrukt. Postavljeno ima diagnozo bipolarna motnja, a jo obvladuje sam. Njegova edina tableta je delo s samim sabo in sprejemanje samega sebe takšnega, kot je, s čustvenimi vzponi in padci. Izkušnje predstavlja v knjigi s provokativnim naslovom “Si danes vzel tablete?”. Za vsakim poglavjem je zgodba o avtorjevih kompanjonih, niso vse zgodbe žalostne, nekaj je izrazito lepih in optimističnih. V oddaji 7. stran se bo Bojan Leskovec o bralni izkušnji ob snidenju s knjigo »Si danes vzel tablete?« pogovarjal s profesorjem književnosti Klemnom Lahom.
Ljudje v življenju pričakujemo in si želimo marsikaj. Ampak, kaj če se to, kar si želimo, ne uresniči? To je vprašanje, s katerim se srečamo v romanu, ki mu danes namenjamo 7. stran. Pričakovanja Anje Mugerli so pričakovanja Jane in Primoža, dveh glavnih protagonistov romana, pa tudi pričakovanja mnogih drugih.
Kaj lahko zaceli strto srce? Kako rešiti stisko ob ločitvi? Teh dveh vprašanj se loteva knjiga Strto srce s podnaslovom Osebno in znanstveno popotovanje ameriške avtorice Florence Williams. Knjiga je navdušila knjižno recenzentko Urško Krišelj Grubar.
Tokrat v oddaji predstavljamo knjigo, ki vas bo pritegnila, če iščete resnične, življenjske zgodbe. Te so po eni strani iskreno krute in človeške, obenem pa zdravilne, da bomo tudi sami vedeli, kako in kaj, če se znajdemo v podobnih okoliščinah. Kako živeti s hudo boleznijo bližnjega ali nas samih? Kaj pomeni tisto pravo poslušanje in zakaj je lahko tako zelo zdravilno? Sogovornica: bibliotekarka Simona Lužar, moderatorka bralnih klubov Mir na peč, beremo! in Čarobni svet besed Knjižnice Pavla Golie Trebnje.
Hana je roman uveljavljene češke pisateljice Alene Mornštajnove. Zgodba globokega poguma, velikih src in neuničljivega upanja je leta 2018 prejela nagrado češka knjiga. Delo je razdeljeno na tri pripovedne sklope in odstira perspektivo treh generacij, pripoved pa bralca z vsako stranjo bolj vleče vase in nenehno budi upanje, da bo vse še dobro. O romanu Hana se je Tadeja Bizilj za današnjo rubriko 7. stran pogovarjala s Sara Medved, študentko slovenistike in primerjalne književnosti na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
Moj dom je tam, kjer sem. Ne bomo takoj razkrili, ali je to odgovor na vprašanje, ki se ga v svojem romanu loti italijanska avtorica somalijskih korenin Igiaba Scego, ko razmišlja o lastni identiteti. Lahko pa razkrijemo, da je to naslov knjige, ki jo v 7. strani danes predstavi sogovornica Darje Pograjc Martina Marušič Kos, literarna komparativistka, ki ogromno bere in s katero bomo spet potrkali na vrata bralne skupnosti na Instagramu, ki medse sprejme vsakogar, ki se želi pridružiti. Ja, to je namig – v oddaji bo omenjenih nekaj profilov, ki jih lahko poiščete na omenjenem omrežju – zagotovo tudi tam dobite kakšno dobro priporočilo za branje.
Neveljaven email naslov