Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
S panamskim podjetjem Mossack Fonseca sodelovali tudi poslovneži iz Slovenije
Nemški Süddeutsche Zeitung je včeraj objavil eno najobsežnejših količin zaupnih podatkov v zgodovini novinarstva. Gre za 11,5 milijona dokumentov panamske odvetniške družbe Mossack Fonseca, ki se ukvarja z registracijo podjetij v davčnih oazah in je ena izmed najuspešnejših svetovnih ustanoviteljic navideznih družb.
Razkritje je komentiral profesor za področje mednarodnih financ in ekonomskih politik EU na Ekonomski fakulteti Univerze v Ljubljani dr. Mojmir Mrak.
“Poslovni kanali velikokrat sežejo tja, kjer je regulativa necelovita. Če so finančni tokovi globalizirani, se teh težav ne bo dalo reševati, če tudi nadzor ne bo globalen. Kajti v osnovi imamo globalne tokove, nazdor je pa nacionalen.”
Veliko se govori o ukrepanju politike in zakonodajnem reševanju takšnega poslovanja, vendar na koncu se prava volja ne pokaže. “Če samo pogledate, kdo je vključen v to neposredno ali posredno, je jasno, zakaj je ta volja manjša. Tudi pa če bi ta volja v osnovi bila, je takšno voljo možno, v realne rešitve spraviti samo z globaliziranim nadzorom. To pa marsikomu ni všeč.”
All you need to know about the #panamapapers leak (in English): https://t.co/3esQRlBiHw pic.twitter.com/UovmXRjh6t
— Süddeutsche Zeitung (@SZ) April 4, 2016
V Sloveniji je z mednarodnim konzorcijem preiskovalnih novinarjev (ICIJI), ki je pomagal prreiskovati dokumente, sodeloval časnik Delo. Njihova novinarka Anuška Delić je bila v ekipi zraven od priključitve projektu septembra lani, ko je bilo novinarjem na voljo “šele” okrog 2,7 milijona dokumentov.
“V času, ko sem delala na tem projektu, sem tudi jaz včasih težko verjela, kaj se sploh dogaja.”
Časnik Delo razkriva tudi, kdo je s podjetjem Mossack Fonesca sodeloval iz Slovenije. Pišejo o Urošu Petroviču, ki je lastnik podjetja UPC Svetovalna skupina in je prve stike s panamskim podjetjem opravil 22 septembra 2011.
So pa pri podjetju Mossack Foneska že približno vedeli, kaj jih čaka: “1. aprila so svojim klientom sporočili, da so se novinarji dokopali do njihovih podatkov.”
“Spletna stran Dela je zdržala, so pa imeli kolegi v tujini kar nekaj težav s spletnimi napadi.” – Projekt Panamski papirji so na delu razkrili sinoči ob 20.00
Zanimiv projekt, ki se tiče davčnih oaz pa nam je v oddaji Evropa osebno že pred nekaj časa predstavil italijanski računalničar in konceptualni umetnik Paolo Cirio. S tem zadnjim opisom se namreč lažje izogne nekaterim “pravnim situacijam”, v katere se zapleta z objavljanjem dokumentov o podjetjih v davčnih oazah. Približno 40 držav na svetu ima posebnemu sloju ljudi prilagojeno davčno zakonodajo, ob čemer ne pozabi omeniti, da imamo tudi v Evropski uniji države, ki v veliki meri delujejo po takem principu.
Njegov projekt Vrzeli za vse (Loophole for All) s prstom kaže na davčne oaze in njihovo idejo podjetij na papirju. Na svoji spletni strani tako prodaja resnične identitete anonimnih podjetij, ki se okoriščajo z delovanjem v davčnih oazah.
Najbolj poglobljeno se je sicer Cirio ukvarjal s Kajmanski otoki. Napisal je računalniške programe, ki povezujejo vse dostopne baze podatkov, s tem je nastal register 200 tisoč podjetji, ki jih je javno objavil na spletu. Poleg tega je izvedel, da ob ustanovitvi podjetja na Kajmanskih otokih dobiš poseben certifikat – tak, za na steno. Zato je ponaredil še ta certifikat v 200 tisoč izvodih in ga začel prodajati z motom, da ga lahko kupite tudi vi in se pretvarjate, da je podjetje vaše.
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
S panamskim podjetjem Mossack Fonseca sodelovali tudi poslovneži iz Slovenije
Nemški Süddeutsche Zeitung je včeraj objavil eno najobsežnejših količin zaupnih podatkov v zgodovini novinarstva. Gre za 11,5 milijona dokumentov panamske odvetniške družbe Mossack Fonseca, ki se ukvarja z registracijo podjetij v davčnih oazah in je ena izmed najuspešnejših svetovnih ustanoviteljic navideznih družb.
Razkritje je komentiral profesor za področje mednarodnih financ in ekonomskih politik EU na Ekonomski fakulteti Univerze v Ljubljani dr. Mojmir Mrak.
“Poslovni kanali velikokrat sežejo tja, kjer je regulativa necelovita. Če so finančni tokovi globalizirani, se teh težav ne bo dalo reševati, če tudi nadzor ne bo globalen. Kajti v osnovi imamo globalne tokove, nazdor je pa nacionalen.”
Veliko se govori o ukrepanju politike in zakonodajnem reševanju takšnega poslovanja, vendar na koncu se prava volja ne pokaže. “Če samo pogledate, kdo je vključen v to neposredno ali posredno, je jasno, zakaj je ta volja manjša. Tudi pa če bi ta volja v osnovi bila, je takšno voljo možno, v realne rešitve spraviti samo z globaliziranim nadzorom. To pa marsikomu ni všeč.”
All you need to know about the #panamapapers leak (in English): https://t.co/3esQRlBiHw pic.twitter.com/UovmXRjh6t
— Süddeutsche Zeitung (@SZ) April 4, 2016
V Sloveniji je z mednarodnim konzorcijem preiskovalnih novinarjev (ICIJI), ki je pomagal prreiskovati dokumente, sodeloval časnik Delo. Njihova novinarka Anuška Delić je bila v ekipi zraven od priključitve projektu septembra lani, ko je bilo novinarjem na voljo “šele” okrog 2,7 milijona dokumentov.
“V času, ko sem delala na tem projektu, sem tudi jaz včasih težko verjela, kaj se sploh dogaja.”
Časnik Delo razkriva tudi, kdo je s podjetjem Mossack Fonesca sodeloval iz Slovenije. Pišejo o Urošu Petroviču, ki je lastnik podjetja UPC Svetovalna skupina in je prve stike s panamskim podjetjem opravil 22 septembra 2011.
So pa pri podjetju Mossack Foneska že približno vedeli, kaj jih čaka: “1. aprila so svojim klientom sporočili, da so se novinarji dokopali do njihovih podatkov.”
“Spletna stran Dela je zdržala, so pa imeli kolegi v tujini kar nekaj težav s spletnimi napadi.” – Projekt Panamski papirji so na delu razkrili sinoči ob 20.00
Zanimiv projekt, ki se tiče davčnih oaz pa nam je v oddaji Evropa osebno že pred nekaj časa predstavil italijanski računalničar in konceptualni umetnik Paolo Cirio. S tem zadnjim opisom se namreč lažje izogne nekaterim “pravnim situacijam”, v katere se zapleta z objavljanjem dokumentov o podjetjih v davčnih oazah. Približno 40 držav na svetu ima posebnemu sloju ljudi prilagojeno davčno zakonodajo, ob čemer ne pozabi omeniti, da imamo tudi v Evropski uniji države, ki v veliki meri delujejo po takem principu.
Njegov projekt Vrzeli za vse (Loophole for All) s prstom kaže na davčne oaze in njihovo idejo podjetij na papirju. Na svoji spletni strani tako prodaja resnične identitete anonimnih podjetij, ki se okoriščajo z delovanjem v davčnih oazah.
Najbolj poglobljeno se je sicer Cirio ukvarjal s Kajmanski otoki. Napisal je računalniške programe, ki povezujejo vse dostopne baze podatkov, s tem je nastal register 200 tisoč podjetji, ki jih je javno objavil na spletu. Poleg tega je izvedel, da ob ustanovitvi podjetja na Kajmanskih otokih dobiš poseben certifikat – tak, za na steno. Zato je ponaredil še ta certifikat v 200 tisoč izvodih in ga začel prodajati z motom, da ga lahko kupite tudi vi in se pretvarjate, da je podjetje vaše.
V Unescov program Človek in biosfera so v Sloveniji uvrščena štiri območja, Julijske Alpe, Kras, Kozjansko in Obsotelje ter Mura. Letos prvič skupaj praznujejo dan biosfernih območij, ki ga je Unesco razglasil ob svoji 50-letnici. S široko zasnovanim praznovanjem želijo prebivalce biosfernih območjih in slovensko javnost opozoriti na pomen globalnega programa Človek in biosfera, predstaviti svoje aktivnosti in spregovoriti o svojih vrednotah. Slovenska biosferna območja so odličen primer prakse odgovornega upravljanja z okoljem, v katerem je v ospredju človek. Kozjansko in Obsotelje sta bila v mednarodno mrežo biosfernih območij Unescovega programa Človek in biosfera sprejeta leta 2010.
V Unescov program Človek in biosfera so v Sloveniji uvrščena štiri območja, Julijske Alpe, Kras, Kozjansko in Obsotelje ter Mura. Letos prvič skupaj praznujejo dan biosfernih območij, ki ga je Unesco razglasil ob svoji 50-letnici. S široko zasnovanim praznovanjem želijo prebivalce biosfernih območjih in slovensko javnost opozoriti na pomen globalnega programa Človek in biosfera, predstaviti svoje aktivnosti in spregovoriti o svojih vrednotah. Slovenska biosferna območja so odličen primer prakse odgovornega upravljanja z okoljem, v katerem je v ospredju človek. Kozjansko in Obsotelje sta bila v mednarodno mrežo biosfernih območij Unescovega programa Človek in biosfera sprejeta leta 2010.
V Unescov program Človek in biosfera so v Sloveniji uvrščena štiri območja, Julijske Alpe, Kras, Kozjansko in Obsotelje ter Mura. Letos prvič skupaj praznujejo dan biosfernih območij, ki ga je Unesco razglasil ob svoji 50-letnici. S široko zasnovanim praznovanjem želijo prebivalce biosfernih območjih in slovensko javnost opozoriti na pomen globalnega programa Človek in biosfera, predstaviti svoje aktivnosti in spregovoriti o svojih vrednotah. Slovenska biosferna območja so odličen primer prakse odgovornega upravljanja z okoljem, v katerem je v ospredju človek. Kozjansko in Obsotelje sta bila v mednarodno mrežo biosfernih območij Unescovega programa Človek in biosfera sprejeta leta 2010.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Medčloveške razlike v vrednotah, ki smo jih ponotranjili skozi življenje, niso posledica razumske odločitve, pač pa prej življenjskih izkušenj, vzgoje in odziva osebnosti na vse to. Delovnost, natančnost, kakovost in kvantiteta, ki ju dosegamo pri svojem delu so vrednote, ki si jih želi od svojih zaposlenih vsak delodajalec. Pravičnost, poštenost in prilagodljivost pa so vrednote, ki bi si jih želeli pri nadrejenih. O tem se je Cirila Štuber pogovarjala z Zinko Kosec iz akademije Akcija.
Ob jutrišnjem evropskem dnevu gluhoslepih, ki ga zaznamujemo od leta 2018 na pobudo Evropske zveze gluhoslepih, si ljudje z gluhoslepoto želijo, da bi bili slišani in da bi družba prepoznala njihove potrebe in sposobnosti. O tem, s kakšnimi izzivi se spoprijemajo ljudje z gluhoslepoto in kaj je bilo narejeno po lanskem vpisu jezika gluhoslepih v Ustavo, se je Petra Medved pogovarjala s sekretarko Združenja gluhoslepih Slovenije DLAN doktorico Simono Gerenčer.
Ob jutrišnjem evropskem dnevu gluhoslepih, ki ga zaznamujemo od leta 2018 na pobudo Evropske zveze gluhoslepih, si ljudje z gluhoslepoto želijo, da bi bili slišani in da bi družba prepoznala njihove potrebe in sposobnosti. O tem, s kakšnimi izzivi se spoprijemajo ljudje z gluhoslepoto in kaj je bilo narejeno po lanskem vpisu jezika gluhoslepih v Ustavo, se je Petra Medved pogovarjala s sekretarko Združenja gluhoslepih Slovenije DLAN doktorico Simono Gerenčer.
Mineva 10 let od začetka akcije Reši življenje, s katero je DARS v sodelovanju z Agencijo za varnost prometa, Policijo, Ministrstvom za infrastrukturo in AMZS-jem začeli ozaveščati voznike o pomenu vzpostavitve reševalnega pasu ob zastôju na avtocesti. Prizadevanja so obrodila sadove, med drugim tudi spremembo prometne zakonodaje. Zavod Reševalni pas, ki se je akciji pridružil kasneje, pa je pred dnevi od Evropske komisije dobil celo posebno nagrado za ozaveščanje.
Mineva 10 let od začetka akcije Reši življenje, s katero je DARS v sodelovanju z Agencijo za varnost prometa, Policijo, Ministrstvom za infrastrukturo in AMZS-jem začeli ozaveščati voznike o pomenu vzpostavitve reševalnega pasu ob zastôju na avtocesti. Prizadevanja so obrodila sadove, med drugim tudi spremembo prometne zakonodaje. Zavod Reševalni pas, ki se je akciji pridružil kasneje, pa je pred dnevi od Evropske komisije dobil celo posebno nagrado za ozaveščanje.
Danes ob 18.00 bo v Kongresnem centru Brdo pri Kranju slavnostna prireditev ob 60. obletnici ustanovitve Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja. Zveza je bila ustanovljena z namenom, da se ustvari ugodno okolje za razvoj športa invalidov v Sloveniji, za vključevanje oseb z invalidnostjo v športne aktivnosti ter za razvoj množičnega in vrhunskega športa invalidov. Ob tej priložnosti je Petra Medved povabila pred mikrofon predsednika Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja Damijana Lazarja.
Danes ob 18.00 bo v Kongresnem centru Brdo pri Kranju slavnostna prireditev ob 60. obletnici ustanovitve Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja. Zveza je bila ustanovljena z namenom, da se ustvari ugodno okolje za razvoj športa invalidov v Sloveniji, za vključevanje oseb z invalidnostjo v športne aktivnosti ter za razvoj množičnega in vrhunskega športa invalidov. Ob tej priložnosti je Petra Medved povabila pred mikrofon predsednika Zveze za šport invalidov Slovenije - Slovenskega paralimpijskega komiteja Damijana Lazarja.
Spremenjen družinski zakonik istospolnim parom omogoča sklepanje zakonskih zvez in jim dopušča možnost, da posvojijo otroka pod enakimi pogoji kot raznospolni pari. V tem tednu pa so nasprotniki sprememb v državni zbor vložili pobudo za začetek zbiranja podpisov za razpis zakonodajnega referenduma, državni svet pa je izglasoval veto na novelo družinskega zakonika. Podporniki zakona pravijo, da nasprotniki uporabljajo diskurz zastraševanja, pri katerem ne gre za zaščito otrok in še, da že posvojitvena statistika negira njihove argumente. V Sloveniji namreč izvedemo le med 40 in 50 posvojitev letno.
Jutri zaznamujemo mednarodni dan bele palice. Bela palica je med polnočutnimi ljudmi vse bolj prepoznana kot simbol, da pred njimi stoji slep človek, slepim pa pomaga pri neodvisnem, samostojnem in varnem življenju. Ob tej priložnosti bodo jutri pri Združenju prijateljev slepih Slovenije v Celju pripravili že 18. mednarodno srečanje slepih in slabovidnih pesnikov in pisateljev Biseri Savinje, na Kongresnem trgu v Ljubljani pa si lahko ogledate razstavo Ustvarjalci sprememb, ki mimoidoče seznanja s pomembnimi dosežki slepih in slabovidnih. Petra Medved je pred mikrofon povabila predsednika Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije Mateja Žnuderla, ki je v pogovoru opozoril na vrsto odprtih vprašanj, s katerimi se srečujejo slepi in slabovidni v vsakdanjem življenju.
Islandija velja za državo, kjer je stopnja enakosti največja na svetu. Zaradi enakosti so, tako kažejo številne raziskave, prebivalke in prebivalci Islandije eni izmed najsrečnejših ljudi na svetu. Vsako leto pa islandska vlada sprejme na desetine zakonov, ki pripomorejo k še večji enakosti. Eden izmed takšnih zakonov je islandskim očetom omogočil, da lahko po rojstvu otroka ostanejo doma in skrbijo za dojenčka v enakem obsegu kot ženske. Voditeljica Tita Mayer se je pogovarjala z raziskovalko družinskih politik na Univerzi na Islandiji dr. Ásdís A?albjörg Arnalds.
Podobe partizanke Brine, ki v vojaških hlačah in škornjih pleše na mitingu po prisegi bork in borcev Rabske brigade 23. septembra 1943 so ene izmed najbolj ikoničnih fotografij legendarne plesalke in koreografinje Marte Paulin. Njeno življenje je zdaj kronološko popisano v knjigi Samo en ples, ki jo je napisala njena hči Malina Schmidt Snoj. Na predstavitvi knjige je bil Miha Žorž.
Že velikokrat - pravzaprav prevečkrat - smo na naših valovih govorili o domnevnih nepravilnostih v različnih podjetjih in težavah delavcev, tudi o težavah poklicnih voznikov. Tokrat predstavljamo zgodbo enega od njih, ki je svojo pravico iskal tudi na sodišču in ostal praznih rok ter z občutkom, da se mu je zgodila velika krivica. Za piko na i mu grozi še rubež, ker bi mora poravnati tudi sodne stroške toženega delodajalca, za kar pa denarja nima. Ne iščemo nikogaršnjih napa, gre zgolj za zgodbo, ki ji je prisluhnila Karmen Štrancar Rajevec.
Danes obeležujemo mednarodni dan deklic, ki letos poteka pod sloganom »Naš čas je zdaj – naše pravice, naša prihodnost«. Združeni narodi ugotavljajo napredek pri naslavljanju položaja deklic, a še vedno je veliko deklic in žensk po svetu diskriminiranih, izkoriščanih in podrejenih. Kar 32 milijonov deklic ne obiskuje osnovne šole, v nekaterih državah beležijo porast otroških porok in spolnega nasilja, zaskrbljujoč pa je tudi položaj deklet v Ukrajini in v Iranu. Novinarka Tita Mayer se je o položaju deklic pogovarjala z direktorico Amnesty International Slovenije Natašo Posel.
Za chefinjo Ano Roš je produktivno leto. Potem ko je v sodelovanju s slovenskim trgovcem odprla trgovinico sredi prestolnice, so se v petek odprla še vrata pekarne Ana. Kuharska mojstrica ne počiva, čaka jo še nekaj projektov. Predvsem pa se v novi pekarni lahko ustvarjalno izražata mlada pekovska mojstra Nataša Đurič in Anže Kranjec. Več v prispevku Tine Lamovšek.
Neveljaven email naslov